In Bog je rekel: "Naj bo Luc."
In bila je luc.
Iz te luci je Bog ustvaril, življenje na zemlji.
In je dal cloveku oblast nad vsem, kar obstaja na zemlji!
in moc da izbira med dobrim in zlim.
vendar je vsak hotel... da bi veljala njegova volja
zaradi nepoznavanja Božjega zakona.
Clovek je vladal cloveku.
Poraženi je moral služit zmagovalcu.
šibki so morali služit mocnejšim
In tako je na svetu zmanjkalo svobode.
In tako so Egipcani ... prisilili otroke Izraela,
da so postali sužnji,
in njihovo življenje je postalo v suženjstvu nevzdržno!
Bog je slišal njihov jok,
pa je poslal v Egipt,
v skromno kolibo Amrama in Yochabel seme cloveka...
kateri bi imel v glavi in srcu zapisane
Božje zakone in zapovedi.
Eden clovek se je moral sam zoperstaviti proti celemu cesarstvu.
Božanstvo,prejšnjo noc je naš astrolog videl nesrecno zvezdo
kako je vstopila v hišo Egipta.
Ali to pomeni vojno?
Le kateri narod bi si drznil, nam zoperstavit?
Sovražnik je že v Egiptu.
Kaj?
Hebrejski suženj iz zemlje Goshenske.
Jaz štejem sovražnike po mecih, ne po verigah, visoki duhovnik.
Pozabljate, da so bili meci kovani iz verig.
Med sužnji se širi preroštvo o odpravi suženjstva. Zvezda pomeni njegovo rojstvo.
Potem pa naj Hebrejci umrejo.
Sužnji pomenijo bogastvo, poglavar.
Kolikor vec imamo sužnjev, toliko vec imamo opek.
Raje bi imel manj opeke... in manj Hebrejev v Gosheni.
Goshena je naša vzhodna meja.
Kakor pravite,da je rešitelj komaj rojen,
je potem potrebno samo ubiti dojencka.
Vsak hebrejski moški dojencek bo umrl.
Tako je zapisano - Tako naj bo storjeno.
Tako pravi Ramzes.
Ne! Oh...
Oh, ne!
Prosim! Prosim! Ne!
Bog Abrahamov. vzemi mojega otroka v svoje roke,
da živi in da ti služi.
Ampak nismo mu niti dali imena.
Bog mu bo dal ime. 60 Pojdi za njim, Mirijam. Glej ga izza trsja.
Vidiš, kam ga Gospod vodi.
Da, Mati.
- Zakaj nisi rekla ne ? - Nisem se tega spomnila.
Sem! Vrzi!
- Rediš se. - Prevec sezamovih kolackov!
Ujemite lotos in si nekaj zaželite.
Kaj si si zaželela, zlato ali moškega?
Zlato, se razume.
- Potem imam lahko vsakega moškega! - Zlato nikoli ne bo napolnilo prazno srce.
Tišina, ve cvekljive goske.
Memnet, ti si srecna, samo kadar si žalostna.
Neumnice ! Govoriti o praznem srcu pred faraonovo hcerko,
ko pa je v njenem srcu praznina zaradi smrti moža?
Poglejte , nekaj je tukaj!
Prepricaj se, da ni krokodil!
Bithiah bi lahko izvabila krokodilove solze.
Kaj si našla Bithiah?
Samo plavajoco košaro.
- Ali ti jo pomagamo prinesti c - Memnet, naj dekleta gredo.
Vidite kaj ste storile... Vrnite se v palaco.
- Velja za vse,tudi glasbeniki. - Da ne bomo užalili Bithiah.
Bithiah vas ima dovolj in jaz tudi.
- Tebi je tako vse napoti. - Gremo, odidite.
Pojdite že! Pohitite! Zelo ste jo užalile.
- Kaj si našla c - Odgovor na moje molitve.
Molila si za košaro?
Ne...jaz sem molila za sina.
Tvoj mož je v hiši mrtvih.
Zaprosil je boga Nila, da mi prinese tega cudovitega decka.
Ali veš od kod je ta plet.
Ce je moj sin zavit v to...
potem je to kraljevsko.
Kraljevsko c To je plet hebrejskih sužnjev.
Dali so ga v vodo, da so ga rešili pred ukazi tvojega oceta.
Jaz sem faraonova hci in to je moj sin.
Vzgojen bo v moji hiši, kot princ dveh dežel.
Moja mati in njegova mati so obe služile faraonu.
Ne želim videti, da sin sužnja, postane princ Egipta.
Videla boš, Memnet.
Videla ga boš, kako hodi z glavo med orlici.
Služila mu boš,kakor služiš meni.
Napolni košaro z vodo in jo potopi v tišini.
Dvigni roke, Memnet.
Kar je bilo potopljeno v Nilu, ostane zaprto v tvojem srcu.
- Prisezi ! - Prisegam, da bom tiho.
Ce spregovoriš, bo to tvoj zadnji dan, ki so ga tvoje oci videle.
Postal boš slava Egipta, sin moj.
Hvalili bodo tvoje besede in delo... in kralji se ti bodo klanjali.
Tvoje ime bo živelo še potem... ko se bodo piramide spremenile v prah.
In...
zato ker sem te izvlekla iz vode, ti dajem ime Mojzes.
On trdi da prihaja od dalec, ali ni tako, sin moj?
Takšna slava je lahko v oceh naroda, zelo nevarna, o veliki Sethi.
Za koga, Ramzes? Za mene ali za tebe?
Slava lahko obrne princa proti faraonu.
Zavist lahko obrne brata proti bratu.
Zavist je za slabice.
Lepota je pa za mocne. ce si mislil
na Nefretiri. Da, moj oce.
Ali te privlaci njena lepota
ali dejstvo,da bo njen mož moj naslednik?
Jaz sem sin tvojega telesa.
Le kdo drug bi lahko bil tvoj naslednik?
Tisti, ki je najsposobnejši vladati Egiptu.
To sem dolžen svojim ocetom... ne pa sinovom.
- Jaz bom tvoj naslednik . - Boš res?
Glej da ne boš zaradi ambicij ostal brez princevega repka.
Mojzesa sem poslal,da unici mesto. On se je vrnil kot zmagovalec.
Tebe sem poslal,da zgradiš mesto. Kje je c
Ko naženem strah v kosti Hebrejcem, bo hitro zgrajen.
Toda, v nekaj sem pa siguren,oce...
da nobeden, niti brat, ne bo nikoli imel tvoje krone,
niti Nefretiri.
Zares?
Tisti ,ki ga bom jaz izbral, bo imel mojo krono...
IN Nefretiri.
Mislim, da ga vidim, Memnet.
Da vidim ga!
Posluša, Memnet. Poslušaj.
Fanfare javljajo celem svetu, da prihaja nazaj k meni.
Poslušajte.
In vsi ti vzkliki pritiskajo na bitje mojega srca.
Ali slišiš, Memnet? Celo mesto klice njegovo ime.
Slišim jih, Nefretiri.
Mojzes, princ Egipta, sin faraonove sestre,
Ljubimec boga Nila, veliki vojskovodja.
Dobrodošel doma!
Princ Mojzes!
Blagoslov boga Amona, ti je prinesel zmago nad Etiopijo.
Stari brbljivec!
- Se strinjam. - naj bo tvoje ime zvelicano na zemlji,
enako kakor je sonce zvelicano na nebu.
Dobrodošel, sin moje sestre.
Slišali smo za tvoje podvige, v osvajanju mesta Sabba.
Naj mi bodo roke mocne v tvoji službi.
Kdo je ta lepi mladenic, ki prihaja v faraonovo hišo?
Delim njeno zadovoljstvo zaradi tvojega povratka.
Ni potrebno,brat moj.
Veliki, prinašam Etiopijo!
Ukaži jim da pokleknejo pred faraonom.
Ti jim ukaži,ko boš zmagal, brat moj.
Kralja Etiopije in njegovo sestro, sem pripeljal v prijateljstvu,
in v miru, kot zaveznike z juga.
Moj sin je ravnal modro. Etiopijci, dobrodošli kot prijatelji.
Veliki kralj,prosila bi vas samo za eno uslugo.
Tale zeleni kamen iz naših planin...
bi želela podariti vašemu princu Egipta....za njegovo dobroto...
In modrost.
Še bogovi so veseli, kadar vidijo cloveka, katerega spoštujejo celo neprijatelji.
In to tako lepi sovražniki!
Naj bodo udobno namešceni.
O, Božanski, tu je celotni spisek, etiopskih dajatev.
Nosaci!
Po Nilu prihaja še dvajset ladij napolnjenih s tem blagom.
Debla ebenovine in les mira, vse za tvojo zakladnico v novem mestu.
Lepa dajatev, Mojzes.
- Na žalost tega mesta še nisem zgradil. - Pa ga tudi nikoli ne boš.
Sužnji raje umrejo, kakor pa da bi delali za tebe.
Zakaj?
Verjamejo,da je prišel rešitelj, ki jih bo osvobodil suženjstva.
Rešitelj?!
O njemu se je govorilo že v casu mojega oceta.
Koristiš ga kot izgovor, ker še nisi zgradil mesta.
Ne izgovarjam se.
Ce dvomiš vame, potem naj Mojzes zgradi to mesto.
Ne! Ne. On samo poskuša odvrniti Mojzesa od tebe, Sethi.
Ali pa od tebe, mogoce.
Mislim, da bi naši petelini nežnejše kikirikali na kakšni drugi strehi.
Pridita , oba.
Bi zadovoljil svojega faraona, Mojzes?
- Tvoja želja je moja volja. - Potem mi izgradi to mesto.
Modra odlocitev. Plemenita naloga.
Ramzes, ali misliš, da je rešitelj sužnjev samo mit?
Ni pomembno v kaj jaz verjamem.
Pomembno je, kaj verjamejo sužnji.
Seveda, seveda.
Potem boš tudi ti šel v Goshen.
Izvedi, ce je ta rešitelj samo mit ali je clovek.
Ce je mit, mi ga prinesi v steklenici, Ce je pa clovek, mi ga privedi v verigah.
Kakor je zapisano, tako bo narejeno.
Tvoj vonj je kot vino Babylona.
Lahko bi...
Toda ti si princesa tudi po faraonovem zakonu,
se lahko porociš samo s faraonom.
Pa se tudi bom porocila s faraonom...
s teboj.
Ramzes se s tem ne bo strinjal.
Sethi se pa bo. Ko te ni bilo sem te hvalila in govorila o tebi.
Ce sedaj ne uspeš, boš princ neke province,
jaz bom pa Ramzesova žena.
Zgradi mu to mesto in Sethi ti ne bo nicesar branil.
Zgradil bom to mesto za njega, ne pa za prestole Egipta.
Toda jaz sem Egipt.
Sedaj plamen, ki ste ga prižgali gori blizu prestola.
Jezik ti bo izkopal grob, Memnet.
Osvajalec je že osvojen?
Prvi obraz,ki ga išcem, najdem nazadnje, Mati.
Zahvaljevala sem se bogovom za tvojo vrnitev.
Pa sem te našla v veliki nevarnosti.
V opojni nevarnosti,Mati.
Poroci se z njo,sin moj, toda nikoli se ne zaljubi vanjo.
Manjša nevarnost bom, kakor Goshenski sužnji.
Dovolj... Odnesi to opeko in nadaljuj z delom.
Ti, so tudi druge svinje, ki jih je potrebno napojiti.
Odnesi opeko.
- Tukaj! Vodna-Lili ! - Moje ime je Lilija.
Za mene si vodna - Lili... in potrebujem vodo.
Joshua...
Joshua, Mislila sem, da ne boš nikoli prišel dol.
Najprej voda, potem ljubezen, moja deklica.
Ti je potreben cel Nil, da pogasiš žejo?
Ne,samo tvoje ustnice.
Previdno, ljubezen moja. Dathanove oci vidijo skozi steno.
Dathan je mrhovinar,ki se hrani, z mesom svojega naroda.
Kadar me pogleda,se ga kar bojim.
Ce se te samo dotakne, ga ubijem.
In s tem povzrociš smrt 1000 drugih?
Ali je suženjsko življenje boljše od smrti?
Joshua, moramo imeti upanje.
Bog nam bo poslal rešitelja.
Upanjec Na peti vsakega upanja hodi Dathan.
Ti si Dathan,nadzornik Hebreja.
Glavni nadzornik, o mocni.
Baka, mojster gradnje mi je rekel, da ti lahko zaupam.
Veseli me tvoje zaupanje.
Prodal bi svojo mater za pravo ceno.
In kdo sem jaz da preklicujem, besede mojstra gradnje?
Kje je rešitelj, koga od Hebrejev je že osvobodil?
Le kdo bi to vedel, nesmrtni princ?
Meni tega ne govorijo.
- Vendar bi lahko izvedel. - Verjamem.
Imaš podganja ušesa in dihurjev nos.
Vam na uslugi, sin faraona.
Dodaj jim oci lisice in najdi tega rešitelja.
Stara! Stara!
Podmaži pod kamnom.
- Yochabel! - Pomagaj mi!
Zaustavite kamen!
Nadaljujte tam.
Kamen je zagrabil Yochabel. Zaustavite kamen!
- Vlecite! - Ubili jo boste!zaustavite kamen!
Ne bomo se ustavljali zaradi stare babe.
Udari z bicem! Nadaljujemo z delom!
Zaustavite kamen! Zaustavite kamen!
Stojte!
- Rešite starko. - Ti boš umrl v apneni jami.
- Joshua! - Pojdi k princu in prosi za milost.
Milost od Ramzesa?!
Ne, od princa Mojzesa, On je v paviljonu.
Za njo! Za njo!
Zaustavite jo!
Zaustavite to dekle!
Nosacica vode,zaustavite jo!
Zaustavite jo!
Milost princ Mojzes!
- Milost, princ Mojzes! - Pridi sem.
- Milost? Kaj si storila? - Ne za sebe, gospod.
Za enega sužnja, ki je rešil Yochabel in mene smrti pod kamnom.
Tako nežen cvet, pa da bi ga kamen stisnil.
Kako ste se rešili?
- Tesar je udaril nadzornika. - Za to obstaja samo ena kazen.
Slabici se obmetavajo s krvjo. Pridi.
Princ Mojzes!
Pojdi stran!
To starko bi živo pokopal pod kamnom?
Plemeniti, zagrabilo me je, nisem imela moci da se bi rešila.
Te teže ne moreš vzdržat.
Bog mi je dal moc in naredil tovor lažji.
Bolje bi naredil, ce bi ga umaknil.
Starke potrebujemo, da podmažejo kamenje, gospod Princ.
Ce umrejo,jih ni škoda.
Ali si ti mojster graditelj ali mojster mesar?
Ce se bomo zaustavljali za vsako starko, ki umre, ne bo mesto nikoli zgrajeno.
Sužnje je potrebno prisiliti da delajo.
Zamujajo z delom, ker so lacni.
- Ti si mocan. - Jaz sem kamnosek.
- Potrebna je moc za klesanje kipov. - Stojte!
Ali veš, ce udariš Egipcana, da to pomeni smrt?
Vem.
- Pa si ga vseeno udaril? - Da bi rešil starko.
- Kaj je ona tebi? - Ona je starka.
Lord Princ, pošljite ga v smrt.
Hraber je. Ti ne govoriš kot suženj.
Bog je naredil ljudi. Ljudje pa sužnje.
Kateri bog?
Abrahamov bog, vsemogocni bog.
Ce je on vsemogocni, zakaj te potem ne reši suženjstva?
On bo izbral našo pot, našo svobodo in našega rešitelja.
- Ta clovek je izdajalec. - Ni izdajalec,ce si želi svobode.
Osvobodite ga.
Imaš težave s sužnji, brat moj?
Takšne težave lahko enostavno rešim. Dajte jim obrok žita in en dan pocitka.
En dan pocitkac?
Ko so naši konji utrujeni, jih pustimo pocivat.
Ko so lacni, jih nahranimo.
Sužnji vlecejo kamenje in opeko. Moji konji vlecejo bodocega faraona.
- Ali je žito v Gosheni? - Ni takega, ki bi ga lahko vzel.
Hrami so polni žita.
Pripelji delavce in nekaj žensk s košarami.
Bom .... veliki princ.
Opozarjam te Mojzes, to žito pripada bogovom.
Kar je dobro za bogove, bo dobro tudi za sužnje.
Ti, vrni se kamor spadaš!
Grem po princevem ukazu. Pripeljite 100 žensk s košarami.
Elisheba, prinesi svojo košaro.
Sledite mi.
Umakni se s poti!
Odprite vrece.
Pojdite s poti. Stopite nazaj.
A-ha!
Glej, glej.
- O, Božanstveni... - Hm?
- Tako! - Oh!
- Moji volkovi so stisnili tvoje pse. - Psi ki se branijo so lahko nevarni.
Ce hodijo pokoncno in se hranijo z žitom.
Ti ne maraš Mojzesa, toda mesto raste in jaz dobivam v igri,
ne prekinjaj naju zaradi malenkosti.
Preden bo to mesto zgrajeno, te bodo te malenkosti presenetile.
Življenje je poln presenecenj.
In danes imam eno tudi zate, moja mucka.
In Ramzes.
Ti krokodil!
Trojka. Izgubil si. Nikoli ti ne bom vec pustil zmagati.
Aha! Mislila si da boš pustila mene zmagovat in na ta nacin dobila Mojzesa.
Vcasih se lahko krona izgubi, samo zaradi nasmeha.
- Pa potrpežljivost tudi. - Tvoja?
Ali so priprave za jubilej gotove?
Vse je pripravljeno. Moraš samo še objaviti poroko Ramzesa in Nefretiri.
Ne.
Si preprican, da bo Ramzes?
Le kdo drug bi te lahko nasledil?
Mojzes, seveda.
Zaradi Mojzesa ni vec žita v hramu.
Pa ti vseeno nisi nic shujšal.
- Oba delita nasvete velikodušno. - Boš upošteval moj nasvet?
Ne, sam bom izbral naslednika.
Izgubila si glavo, moja sladka?
Poslal sem te, da mi prineseš glavo šakala, kateri naj bi osvobodil sužnje.
Sužnji ne potrebujejo rešitelja, Sedaj ko imajo Mojzesa.
Ali je to uganka?
Daje jim žita,en dan v tednu pocitka.
Imenujejo ga "Mojzesov" dan.
- On se igra boga. - Bolj mi je všec kot clovek.
Všec bi ti bil tudi kot faraon.
- Ali se bojiš Mojzesa? - Da.
Etiopijo ima v levici, Goshen v Desnici... A tebe, moj faraon, pa v sredini.
Ampak on ne bi sužnje poslal proti meni. Jaz sem mu kot oce.
Ambicije ne poznajo ocetovstva.
Mojzes te ne bi izdal. Tako kot tudi jaz ne.
Naj mi to sam pove, ko pride.
- On ne bo prišel, oce moj. - Kaj?
Poslal sem po oba.
Pravi, da ne more prekiniti dela, zaradi drugih stvari.
Ali slišiš to? Drugih stvari?
Mojo spremstvo.
Jahal bom s teboj, sin moj,
Da vidim kaj se vzdiguje v Gosheni... mesto ali izdaja.
Lažnivi gad! Unicila te bo lastna strupenost
ce boš poskusil obrniti Sethija proti Mojzesu.
Ti bi obrnila Sethija proti meni.
Zapomni si, moja draga,da moraš biti žena naslednjega faraona,
in da boš moja - in samo moja, kot je moj pes ali moj sokol.
Samo da te bom bolj ljubil in manj ti bom verjel.
Nikoli mi ne boš naredila, kar bi naredila Mojzesu.
Poznam te, moja draga.
Ti si premeten pav z ostrimi kremplji.
Vendar si prav tako hrana za bogove in jaz te bom imel cisto celo.
Nic ne boš imel. Kaj si mislil, da je poljub, obljuba tistega, ki ga boš imel?
Ne moj pametnjakovic, to je pomenilo, da tega ne boš imel.
Nikoli te ne bi mogla ljubiti.
Ali je to sploh važno?
Ti boš moja žena.
Prišla boš zmeraj, kadar te bom poklical.
Jaz pa bom pri tem užival.
Ce boš pa ti v tem uživala ali ne, je pa popolnoma tvoja stvar.
Vendar mislim, da boš.
Prevelika obremenitev je. Potrebujemo vec peska.
Tvegali bomo, Baka. Zelo malo casa je do jubileja.
Ce kamen poci, se boš zlomil z njim vred.
Pripravi modri signal.
Modra zastavica.
Modra zastavica!
- Blažilnik je pripravljen. - Zelena zastavica.
Delavci, pripravljeni!
Delavci tolkaci, stojte! Odstranite jekleno vrv!
Delavci tolkaci so pripravljeni.
Nisi ravno vesel ko me vidiš tukaj.
Vesel sem, Veliki Faraon, toda sedaj imam važnejše stvari,ki jih moram narediti.
Pripravite rdeco zastavico.
To mi je že Ramzes povedal me.
Važnejše stvari od mojih ukazov.
Ukazal si mi, da dokoncam mesto. Kamen mora biti postavljen.
Rdeca zastavica.
Rdeca zastavica... Spušcaj!
- Kamen se bo zlomil. - 2000 sužnjev je na vrveh.
Tukaj je obelisk za tvoj jubilej.
Baka, pošlji 1000 sužnjev, da odstranijo pesek,
dokler se kamen ne usede na svoje mesto.
Faraon je zadovoljen?
Z obeliskom, da, toda nisem zadovoljen z nekaterimi obtožbami proti tebe.
Od koga prihajajo?
- Spraznil si žitna skladišca? - Da.
- Dal si žito sužnjem? - Da
Dal si jim en dan na teden pocitka.
Da.
Ali si to naredil zato, da bi pridobil njihovo naklonjenost?
Mesto se gradi z opeko, Faraon.
Mocni delajo veliko. Lacni pa malo.
Mrtvi sploh ne delajo.
Toliko o obtožbah.
Sedaj presodi rezultate.
Stebri slavijo tvojo zmago
nad Amoritijci.
- Ali ostajajo višji v Egiptu? - Najvišji na svetu so.
Z toliko sužnjev bi lahko...zgradil... vojsko.
Toda jaz sem zgradil mesto.
16 Faraonovih levov bo cuvalo mestna vrata.
In to bo... mesto tvoje slave.
Hmm.
Ali so sužnji predani moji slavi ali tvoji, Mojzes?
Sužnji obožujejo svojega boga...
in jaz služim samo tebi.
Naj tvoj lik dokazuje mojo predanost na tisoce let.
Krasno!
In ti temu praviš izdaja?
Le kdo bi vzel s silo tisto, kar lahko dobi z delom
Za tole in Etiopijo,
bo tudi tvoje ime vklesano... poleg mojega - na vsakem stebru.
Tvoj, Ramzes, pa ne bo nikjer.
Po mojem mišljenju ,si svojega brata, po nedolžnem obsodil.
Pridi.
Veliki Faraon, on je sin tvojega telesa.
Ne potrebujem pomoci, da zadržim kar je mojega.
Jaz odlocam kaj je tvojega.
Pridi z mano, Mojzes.
Boš ob prestol, ker je Mojzes zgradil mesto?
To mesto bo nosilo moje ime.
Ženska, ki jo ljubim, pa mojega otroka.
Naj bo tako zapisano, naj se tako zgodi.
Da. To je za obred v templju.
Tole...
Ah, tole!
Tole je za mojo porocno noc.
Nikoli ne boš nosila tega.
Zakaj nec
Prinesla sem tkanino, ki bolj odkriva... Odpusti jih.
Pojdite, dokler stara sraka ne pove svoje.
Noc Kaj boš danes odgrgrala?
Pripravljaš se za svatbo, katere nikoli ne bo.
Pila si medico!
Ne bom dovolila da bosta Faraon in Ramzes prevarana.
Kar se sužnja tice... kateri Faraon vlada?
Tiho sem bila 30 let.
Sedaj mi pa vsi egiptovski kralji, iz grobov vzklikajo,
" Ne dovoli Hebreju, da sede na naš prestol."
Kaj si povedala?
Ramzes ima kraljevsko kri.
- A Mojzes? - Manjši je od prahu.
Niti kapljica kraljevske krvi ne tece po njegovih žilah.
On je sin hebrejskega sužnja.
Dala te bom raztrgati na toliko manjših kosov,
da te še mrhovinarji ne bodo našli.
Kdo si je to izmislil? Ramzes?
Ramzes tega sploh ne ve...za enkrat.
To boš ponovila pred Bithiah!
Bithiah je otroka sužnja potegnila iz Nila,
oklicala ga je za sina in princa Egipta,
slepa od bolecin, zaradi njene prazne notranjosti.
Ste bile samec
Mala deklica me je odpeljala do hebrejske Yochabel
Da bi lahko otroka dojila prava mati.
Pazi se, Žaba stara.
Prevec regljaš proti Mojzesu.
Kaj bi ti pomešala svojo kri s sužnjevo?
On bo moj mož, nikogar drugega nocem.
Potem boš s tem povila svojega prvorojenca.
To je krpa s halje plemena Leviti.
To so bile Mojzesove plenice.
In tvoj mrliški plašc!
Vseeno ti je cigav sin je?
- Ramzesu pa ni. - Ne boš živela, da bi mu povedala.
Nefretiri! Imaš zaprto zato, da narediš iz princa beraca, ki prosi?
Jaz sem berac, Mojzes. Jaz te prosim, da me objameš in poljubiš.
Nisi berac, ljubezen moja.
Ampak osvajalka, jaz pa tvoj doživljenjski suženj.
Celo življenje ne bo dovolj.
Postal boš kralj Egipta.
In jaz bom tvoja klopca za noge.
Clovek, ki bi te koristil kot klopco za noge,
Bi ne bil dovolj moder, da bi vladal Egiptu.
Princesa! Crni vran je pustil pero pred vašimi vrati.
- Kdo bi lahko...c - Pusti svet zunaj.
Oprostite, oprostite, velicanstvo.
- Stara varuška, Memnet... - Ne želim nicesar slišati.
Kaj je z Memnet?
Mrtva je. Verjetno je padla z balkona.
Nocoj ne želim slišati slabih novic. Pojdi stran!
Stara Memnet je šla po tem balkonu že tisockrat.
Kaj pomeni smrt ene sužnje?
Zelo predano ti je služila.
Tako bogata si z ljubeznijo, pa tako siromašna z usmiljenjem?
Kakšna ženska me je osvojila?
Takšna,ki te ljubi in te ne želi izgubiti.
Ki bo tvoja žena. Nic na svetu ne more tega spremeniti.
Niti Ramzesove spletke, niti Memnetine nesramne laži.
Memnet je vedno godrnjala. Zakaj te to sedaj moti?
Ker je godrnjala proti tebi.
Naj bodo njene laži pokopane z njo.
Poglej... Noc je kot zvezdna krona,
In tema kot ogrinjalo površnosti.
Pridi k meni ljubezen. Naj bo mesec najino žezlo.
- Hebrejska tkanina! - Verjetno jo je Memnet pustila tu.
Memnet ni bila Hebrejka. Zakaj bi to prinesla sem?
- Ne vem, - Da, Veš...
Povej mi.
Hotela jo je odnesti Ramzesu....
- Da bi te unicil. - Da bi me...c
Kako bi me lahko Ramzes unicil s to tkaninoc
Mojzes,zakaj me sprašuješ? Zakaj ti je toliko do tega? Da!
Jaz sem jo ubila. Je to sploh važno? Na stotine sužnjev umre vsak dan.
- Pozabljeno je. - Ne ni.
- Kakšno vezo ima ta tkanina z mano? - To nicesar ne spremeni med nama.
Le kako bi lahko spremenila?
Otrok je bil zavit vanjo.
- Kakšen otrok? - Bithiah ga je potegnila iz reke.
Memnet je bila z njo.
Kdo je bil ta otrok?
Memnet je mrtva. Nihce ne ve... kdo si - Ljubim te.
Ubila bi vsakega, ki bi se nama postavil na pot.
Zakaj si ubijala zaradi mene? Ce me ljubiš... mi povej - kdo je bil tisti otrok?
Drži me! Drži me!
Drži me... mocno.
Ti se nisi rodil, kot princ Egipta, Mojzes...
ampak ,kot sin hebrejskega sužnja.
Ti verjameš v to?
Verjamem v vse, kar ti hoceš.
Reci da nisi, pa ti bom verjela.
Ljubezen ne more utopiti resnice, Nefretiri.
Ti v to verjameš, sicer ne bi ubila Memnet.
Jaz te ljubim. To je edina resnica, ki jo poznam.
Ali ima ta otrok Nila mater?
Memnet je rekla, da ji je ime Yochabel.
Vprašal bom Bithiah.
Kako lahko dvomiš v mene?
Nisi dvomil v mene,ko sem ti, pomagala pri tvojih prvih korakih.
To so vse laži, ki jih plete Ramzes.
Mati, ali je to Ramzes napletel?
Beseda tvoje matere, proti proti kosu tkanine, ki jo nekje našla Memnet?
Kako si vedela, da je bil Memnet?
Kdo drug pa naj bi bil? Memnet je vzgojila Ramzesa.
Placala bo za širjenje laži.
- Je že placala. - Mrtva jec
Ubila jo je Nefretiri.
Odvrzi sume in strahove, sin moj.
Tvoja volja bo zakon Egipta, ko boš postal kralj.
Memnet je omenila hebrejsko ženo, Yochabel.
Ali jo poznaš?
Ne.
Tvoje lice sem videl nad zibko,
in si edina mati,ki jo poznam.
Kamorkoli bom šel in karkoli bom delal,
Vedno te bom ljub.
Moje kocije. Moram v Goshen.
Kocija, tukaj v Gosheni?
- Ali veš kdo sem jaz? - Preteklo je mnogo let, o vzvišena.
Kdo so ti?
Vse kar je ostalo od mojih otrok.
Hocem govoriti s tabo, na samem.
Zakaj si... ?
- Zakaj si prišla sem? - Ker bo tudi Mojzes prišel.
Moj sin?
Ne, moj sin. In to je vse, kar lahko veste.
Moja usta ga lahko zanikajo, toda moje oci nikoli.
Nocoj boš z družino zapustila Goshen.
Mi smo Leviti, pastirji Izraela. Ne moremo zapustiti svojega naroda.
Bi mi rada vzela Mojzesa, vse kar sem mu dala?
Bi rada unicila vse, kar sem storila za njega?
Dala sem mu prestol Egipta, na doseg roke.
- Kaj mu lahko ti daš? - Dala sem mu življenje.
Jaz pa ljubezen! Mu je tvoja roka brisala solze?
Je tebe bolelo srce, kadar mu je kaj bilo?
Da. Mene je bolelo srce.
Moje roke so ga hotele objeti,
pa se ga nisem smela dotakniti.
Od mene bi podedoval samo bedo, siromaštvo in bic.
Ne, ne bom mu vzela slave in bogastva,ki mu ga daješ.
Za to boš dobro oskrbljena.
Nocoj bomo odpeljali tebe in tvojo družino iz Goshena.
Kamorkoli me pošlješ...
ce ima Abrahamov bog, z mojim sinom kakšen namen,
bo on to izvedel in izpolnil.
Spakiraj stvari. Nicesar vam ne bo manjkalo.
Ti in tvoji otroci... boste dobili svobodo.
Ali je moja mati pozabila? Samo Faraon lahko osvobodi sužnja.
- Ne hodi noter. Tukaj je sama žalost. - Nosiš tolažbo, mati moja?
Sledil sem ti do te ženske... Yochabel...
Ti si tista ženska, ki jo je prijel kamen.
- Dokler nisi ti prišel. - Sin moj - ce me ljubiš...
Ljubim te mati moja, toda, ali sem tvoj sin?
Ali njen?
Ne, ti nisi moj sin.
ce verjameš,da so ljudje živina, ki jo je potrebno goniti z bicem,
ce se priklanjaš kamnitim idolom in zlatim kipom živali...
tedaj nisi moj sin.
Moj sin bi bil suženj...
njegove roke bi bile žuljave, polomljene zaradi opeke,
Njegov hrbet pretepen z bicem,
toda v njegovem srcu bi gorel ogenj živega boga.
Ali ta bog hoce pretepen hrbet in polomljene roke,kot ceno za milost?
Ta bog upa za brezupne. TVOJE mesto je na dvoru.
Povzpel si se do sonca na zlatih krilih.
Pripadaš meni, Nefretiri in Sethiju... tistim ki te ljubijo.
Ali tisti, ki nimajo upanja, manj ljubijo?
Prisežeš v imenu tega boga, da nisi moja matic
Mi še njegovega imena ne poznamo.
Tedaj me poglej v oci... in mi reci, da nisi moja mati.
Oh, Mojzes, Mojzes, ne morem, ne morem.
Jaz sem tvoj brat Aaron.
Jaz sem Miriam, tvoja sestra.
- Jaz sem tvoj brat Mojzes. - Ne! Pripravite se za odhod. Pohitite!
Oni odhajajo, in skrivnost odhaja z njimi.
- Nikomur ni treba vedeti za sramoto. - Sramoto?
Na kakšen nacin me to spremeni?
Egipcan ali Hebrej, jaz sem še vedno Mojzes.
Tole so iste pesti, iste roke,
isti obraz... kot sem ga imel pred tem.
Malo prej... si bil njen sin, moc Egipta.
Sedaj si moj,suženj Egipta. Mar ni to sramota?
Ne obcutim sramote. Kako bi se lahko sramoval ženske,ki me je rodila?
- Ali pa svojega porekla? - Bog mojih ocetov.
Mojzes , kaj boš naredil?
To je vez ki nas veže...
in tu bom ostal.
- Mojzes… - Da bom izvedel, kaj sem.
In zakaj Hebrej...ali pa kdo drug, mora biti suženj.
Postavite stvari nazaj. Nihce ne odhaja.
Ali je ona naredila vec za tebe kot jaz?
Ali bo tvoje življenje bolj koristno v suženjstvu?
Bolje bi služil na prestolu
kjer bi tvoja dobrota in tvoja moc vsem koristila?
Ne vem kakšna sila, odreja mojo pot,
toda moja stopala ji morajo slediti.
Oprosti mi, Bithiah.
Bog naših ocetov, bo odredil kraj našega suženjstva,
Blagoslovljena sem med vsemi materami...
so edino moje oci videle našega rešitelja.
Ti ne odvracaš vola, ki tepta naše žito,
da bi se naredila slama za opeko Egipta,
niti ne paziš na roke, katere prebirajo žito na vetru
da bi odstranila zrno od plevela,
Snopi žita se na hrbtih nešteto sužnjev
prenašajo od natovorjenih ladij Nila do obale.
V nedogled nosijo klasje in
v nedogled se vracajo po še vec.
Zlata žetev za mladice,
zrnje da hrani gospodarje, grenkoba da hrani sužnje,
slama da zamaši luknje me opeko, nošeno na grbastih hrbtih žensk,
tam dol v neskoncno dolino muk in trpljenja,
ki se razteza v nedogled.
Pekel teles pretopljenih z blatom,
ki s stopali gnetejo glino in slamo
za Faraonovo opeko.
In vsepovsod bic nadzornika,
ki udarja po hrbtih obnemoglih.
Noži režejo slamo.
Motike sekajo glino.
Neskoncen krog muk in trpljenja.
Iz nog onih, ki gnetejo,
in rok tistih ,ki opeko oblikujejo
tece blato, skromno seme ponosnih mest,
iz dneva v dan, iz leta v leto, iz stoletja v stoletje.
Suženjstvo brez pocitka, gnetenje brez nagrade.
To so otroci bridkosti,
ponižani, brezupni in zatirani.
In on pride k svojim bratom in vidi njihovo gorje.
Vodo...dekle!
Tukaj,tukaj je voda.
To je težak ples, starec.
Tako plešemo že 400 let.
To je neusmiljena glasba.
Naše edino upanje na rešitev... je smrt.
Nazaj na delo, lene mule.
Ti nov v jami.
Hrbet imaš brez brazgotin.
Nosiš topli nasmeh z mrzlo vodo.
Moj nasmeh je za kamnoseka.
- Voda je pa za tebe. - Hvala ti.
Tvoj glas mi je poznan.
- Ti si... ? - Eden od mnogih žejnih.
Ti tam!
Pridi sem.
To je Baka, gradbeni mojster.
- Klice tebe ali mene? ? - Ti! Dekle z vodo! Žejen sem.
On ni žejen vode.
Lepota je prekletstvo naših žensk.
- Vode, plemeniti. - Ne, vina in lepote.
Kakšna lepota se skriva v teh blatnih jamah?
Lotosov cvet v sivem nilskem mulju.
- Bila bi odlicna sužnja. - Ne odvajaj me od mojega naroda!
Nevarna bom.
Nevarnac S tako lepimi rokami?
Imam še drugacne roke, dovolj mocne, da ubijejo.
Naš cvet iz blata je trnov.
Oh, prosim, Lord Baka, prosim vas.
Solze...
Ko se boš okopala v dišeci vodi,
ko te vdove namažejo z dišecim oljem
in ko se boš pocesala z glavnikom,
ne bo casa za solze.
Ona si te ne zasluži. Dovoli da moje oci najdejo drugo…
Tvoje oci naj raje najdejo rešitelja, Dathan. Odvedite dekle.
Naj ga Božja roka udari.
Plešite, blatne želve, plešite!
Unicujete naša telesa, kradete upanje iz naših duš.
Ali morate osramotiti in oskruniti tudi naše žene?
Pleši cmeravi kozel!
Mi nismo živali, temvec ljudi narejeni po sliki Božji.
Tole bo spremenilo tvojo sliko.
Pleši.
Daj rezalnik slame.
Pusti ga, ali pa boš tudi ti umrl z njim.
Ne bom dovolil, da clovek umre v blatu.
Hvala ti,sin.
toda smrt je boljša od suženjstva,
meni so dnevi odšteti, a moja molitev je neuslišana.
Kakšna molitev, stari mož?
Da, preden mi smrt oci zapre, vidim našega rešitelja
kateri bo povedel naš narod... v svobodo.
Kateri rešitelj, lahko zlomi faraonovo moc?
Ti,blatni, vrzi to crkovino mrhovinarjem.
Ti, zavzemi njegovo mesto.
In steptajte že to slamo v glino, vi psi.
Umakni se,pojdi s poti.
Ocistite pot.
Pridite sem,nazaj. Pojdi s poti!
Potrebujem še enega veslaca za mojo ladjo, mocnega sužnja.
- Vaša rec je moja volja. - Tisti veliki tam.
Ti!
Ne,ne ta. On tam, ves blaten.
Da,ta. Dober bo
Ti!
Pridi iz jame!
Umaknite se! Nazaj na delo!
Ocistite pot!
Vrnite se na delo!
Prvi faraonov prijatelj,
Princ Memphisa, Princ Thebesa,
ljubimec boga Nila, osvajalec Etiopije,
general nad generali,
komandant egipcanske vojske,
in clovek v blatu!
To želiš? Želiš biti suženj?
Zakaj potem ne poklekneš pred nogami princese?
Blato mi je zatrdilo kolena, plemenita.
Poklicem stražo?
- Da bi mi jih oni prepognili? - Oh, Mojzes! Mojzes!
Ti trdoglav,ponosen in lep norec.
Ne klecim pred princeso.
Ne. Kleciš pred ženo
ki je bila zaskrbljena za tebe, dan in noc,odkar si odšel.
Kaj te to vlece iz mojega objema v blatne jame?
Moj narod.
Pa moraš živeti kot oni. Smrdeti kot oni?
ce so umazani , so umazani zaradi blata suženjstva.
ce smrdijo, smrdijo zaradi smrada krivice.
- Vrni se v palaco. - Pa da zatajim resnico?
da sem Hebrej in suženj.
Resnica bi faraonu zlomila srce
in Bithiah pregnala v izgnanstvo in smrt.
Ne poslušaj vec klica tvojega naroda.
Njihov Bog ne sliši njihovega joka.
Jih bo slišal Ramzes, kot Faraon?
Ne On jih bo zmlel v glino za opeko,
in podvojil njihove muke.
Kaj pa jaz? Pomisli name. Kot njegovo ženo.
Me želiš videti ... v njegovem objemu?
Ne.
Potem pridi nazaj k meni.
Oh, Mojzes! Bogovi so te ustvarili da bi bil mocan in velik.
Da bi sijaj tvojega imena, preživel piramide.
Ko postaneš Faraon lahko osvobodiš svoj narod,obožuješ kateregakoli boga,
Samo da lahko jaz tebe obožujem.
Prišel bom na dvor, na dan faraonovega jubileja.
Pojdi zdaj z mano.
Ne,ljubezen moja.
Najprej moram k gradbenem mojstru.
Ne, ne, ne, ne, ne.
Ne rdeco zraven rumene obleke.
Moje oci so koristnejše kje drugje, Lord Baka.
Preden odideš,poglej tisto, kar si smatral za nicvredno.
Kdo bi lahko pustil takšno lepoto neopaženo?
Le kdo ne bi utrgal takšen cvet?
Dathan,ti znaš gledat samo blato, vzemi njena blatna oblacila in odidi.
Vsi, pojdite.
Ali si vedela,da je tale rumena tkanina, stkana iz racjih lupin?
- Prosim,dovolite mi da grem domov. - Tukaj je tvoj dom.
Izvoli, poizkusi tole.
Kri Tracijskih grozdov, vino ljubezni.
Ne obstaja vino, ki bi lahko spremenilo mojo ljubezen.
Naj bo tvoja ljubezen moje vino.
Kocija gori!
Kocija.
Straža!straža! Nosite vodo na streho.
Dathan, ti si glavni. Straža, za njim.
Izvlecite jo ven.
Odmaknite jo od hiše.
Ne, tvoje krilo se ne sme zažgati, vsaj na tem ognju ne.
- Joshua! - Beži! Pot imaš prosto.
Gradbeni mojster ne bo šel za tabo.
Pa tudi ti ne boš, kamnosek.
Zvežite ga med stebre.
Naj ima roke raztegnjene.
Umrl boš na nogah,kamnosek.
Sedaj pa za dekletom.
In da se ne vrnete brez nje.
Ti nor, neumen clovek!
Jaz bi jo samo na kratko zadržal.
Vrnila bi se k tebi, kako naj povem - še vrednejša.
Komu naj sedaj vrnem Lilijo?
Tebe ne bo vec, Joshua.
Videl si, kako vozim kocijo.
Lahko sklatim muho s konjskega ušesa, ne da bi izgubil ritem kasa.
Videl si, kako koristim bic.
Ti ne kriciš zaradi bolecin, Joshua.
Vendar boš krical.
Klical boš smrt, da se te usmili.
Nekega dne boš tudi ti slišal krik sužnjev.
Toda ne danes, Joshua.
Paziš na svoj jezik skoraj tako dobro, kot jaz na svoje razpoloženje.
Škoda je ubiti tako mocnega kamnoseka.
- Smrt prinaša smrt, Baka. - Kdo si ti?
Tisti, ki sprašuje, s kakšno pravico ubijaš.
S pravico gospodarja,da ubije tebe, ali pa kateregakoli sužnja.
- Potem me ubij, krvnik! - Mojzes!
Zakaj si to naredil?
- Kje je Lilia? - Izginila je.
Zakaj si oblecen kot suženj?
Zakaj bi princ Egipta ubil gradbenega mojstra, da bi rešil Hebreja?
Jaz sem Hebrej.
Bog Abrahamov, štiristo let smo cakali.
Faraonovi vojaki ne bodo tako dolgo cakali.
Vsemogocni je slišal naš klic.
Ti si izbran.
- Ne vem nicesar o vašem Bogu. - On tebe pozna.
On te je pripeljal k nam. Ne moreš nam obrniti hrbta.
Ti nas boš osvobodil. Prst božji kaže na TEBE.
- Kje je bilo najdeno truplo? - V pesku,plemeniti.
To je Bakin nož.
Ni bilo ran na telesu.
Baka je bil mocan. Potrebne bi bile mocne roke,da bi ga zlomile.
Suženj , Joshua, je kamnosek.
Najdite ga.
Njegova moc ni ubila Bake.
Sedaj govori podgana. Njena ušesa so v moji službi.
Prevec ušes je zavezalo jezik podganam.
Pojdite. - Vsi.
Noc Kdo ga je ubil?
Jaz sem reven. Tisto kar sem videl je veliko vredno.
Veliko sem ti že placal, zvedel pa še nicesar.
Sedaj ti prinašam prave novice, za pravega sina Faraona.
Prinašaš mi svet, ne moreš mi pa dati rešitelja.
Kdo je ubil Baka?
- Rešitelj. - Ti se igraš z mano?
Ne, lord prince.
Sedaj je morilec pobegnil nekam dalec?
Ne,lord princ.
Kdo je!
Tisti, ki se je izdajal za princa... in našega sodnika.
ce bi vedel,da sem tu, bi me ubil.
Obesil te bom jaz, ce me boš še dolgo utrujal.
Še veliko jih je,ki bi veliko placali, za tisto kar so videle moje oci.
Pogajaš se z mano, kot da smo na sejmu?
Ne,ne bom se pogajal. Imej denar.
Za 260 kg zlata, ti dam ves zaklad Egipta.
Daj mi svobodo, jaz ti dam pa žezlo.
Daj mi lilijo, jaz ti pa dam želeno princeso.
Daj mi to hišo, jaz ti pa dam prestol.
Daj mi vse kar zahtevam...
ali pa mi dovoli da grem.
Dal ti bom vec,kot dovoljenje,da greš.
Poslal te bom tja, kamor spadaš.
Pripadam tebi in tebi služim, o slavni.
Zelo dobro.
Pogodil sem bom s tabo.
ce mi bo tisto,kar mi boš povedal... všec, ti bom dal vse kar zahtevaš.
ce pa ne,boš dobil nož v grlo. Se strinjaš?
Strinjam se.
Rešitelj je...
Mojzes.
Vzdihni še enkrat, in mi povej, zakaj bi Mojzes, ali pa kdo drug od Egipcanov,
Hotel osvoboditi Hebrejce?
Mojzes ni Egipcan.
On je Hebrejec.
Sin sužnja.
Placal bom tvojo ceno.
Slišim, moja tigrica Lili, da se stavijo proti meni.
- 2:1 . - Da,jaz sem dala pet!
Izgubila boš, ce me bo Mojzes pustil še dolgo cakati.
Podvajam stavo. Jaz bom gledala za Mojzesom, ti pa glej ples!
Medtem, ko cakaš Mojzesa, ti bom dal v cast jubileja...
darilo.
Nenavadno darilo.
Rekel si, ce je rešitelj mit,
- naj ti ga prinesem v steklenici. - Steklenica je prazna.
Da. Ker on ni mit.
- Našel si tega cloveka? - Da, oce.
Nevernik in izdajalec,
Njegove roke so umazane, s krvjo glavnega zidarja.
Ali ga poklicem pred faraonovo pravdo?
Poklicite ga!
- Pripeljite Hebrejca. - Pripeljite Hebrejca.
Veliki Faraon,
Stojim v senci tvoje pravice.
cigavo delo je TO?
Opozoril sem te na njegovo izdajo.
- Izdajo? - Sam presodi,ce sem govoril resnico.
Zvezda zla je dolocila njega
kot rešitelja Egipta in rešitelja sužnjev.
To ni mogoce. Princ Egipta!
On ni princ Egipta, pa tudi sin tvoje sestre ni.
On je sin hebrejskih sužnjev.
Govori...
Sin moj.
Jaz sem sin Amrama in Yochabel, hebrejskih sužnjev.
Brat moj, jaz sem ti lagala, Mojzes ni nic vedel.
- On je bil še dojencek. - Pusti me.
Nocem te vec videti.
Mojzes...pridi.
Ne briga me, kdo si, ali kaj si,
toda...
Želim slišati iz tvojih ust, da nisi izdajalec,
In da ne bi povedel svojega ljudstva proti meni.
Reci mi, Mojzes. Verjel ti bom.
Jaz nisem rešitelj, katerega se bojiš.
clovek ne more rešiti sužnjev iz suženjstva.
To lahko stori samo Bog.
Vendar, ce pa bi LAHKO,
Potem bi to storil.
Kaj te je obrnilo proti mene?
Od takrat ko te je moja sestra, prinesla sem te imel rad,
Povzdigoval sem te... postavil izpred mojega sina,
zato,ker sem v tebi videl...
dostojanstvo in velicino, vecjo od vseh.
Ni sina, ki bi te imel rajši od mene.
Zakaj me potem siliš, da te unicim?
Kakšno zlo te sili v to?
Zlo,katero je krivo da ljudje, spreminjajo ljudi v vlecno živino,
da sužnji trpijo,nemi od strahu,
ker jim je odvzet duh,upanje in vera,
samo zato,ker so druge rase in vere.
ce Bog obstaja, on ni hotel da bi bilo tako.
Bil sem prisiljen, da sem storil,kar sem storil.
Naj tako bo.
To kar bo jaz sedaj naredil...
sem prisiljen narediti.
Ne! Ne!
Ramzes...
Egipt bo tvoj.
Poslušaj kaj pravim, Ramzes.
Takrat ko bom preckal reko smrti, boš ti postal Faraon Egipta.
Bodi neusmiljen do podrejenih.
Ne verjemi bratu.
Ne imej nobenega prijatelja.
Ne verjemi ženski.
Šcitil sem nemocne,
hranil sirote.
Vzvišeni!
Ti,ki si jedel moj kruh in me klical oce...
ker si se mi uprl, te sprašujem.
Na kakšen nacin... želiš umreti?
Ne morem ti povedat.
Naj bo po tvoji volji.
Ne bom živela, ce moraš ti umreti!
Stopala hebrejskega sužnja niso primerno mesto
Za naslednjo kraljico Egipta.
Odvedite ga.
Ne glejte ga. Izdal je Faraona.
Naj bo njegovo ime izbrisano, iz vsake knjige in plošce.
Z vseh stebrov, obeliskov in
vsakega spomenika v Egiptu.
Naj se ime...Mojzes...
ne sliši in izgovori...
Naj se izbriše iz ljudskega spomina...
za vse case.
Ne,Mojzes.
Jaz jo bom imel,vso.
Misliš, da boš v mojem objemu videla njegov obraz, namesto mojega?
Da. Samo njegov.
Premagal si me v življenju. Ne boš me pa s svojo smrtjo.
Mrtvi nicesar ne želijo v pušcavi želja.
Oni ne trpijo zaradi strasti
in ne omahujejo na slepo, zaradi iluzij izgubljene ljubezni.
Toda ti, Hebrej, boš trpel od vsega tega - ker boš živel...
- Pustil ga boš živeti!
Nocem, da ga ljubiš kot mucenika.
Njegov duh ne bo ponoci prihajal med naju.
Da, draga. Naj živi.
Mrtev...
bi bil samo tvoj.
Pošiljam ga tja od koder ni povratka.
in nikoli ne boš vedela
ce te je pozabil v objemu druge ženske.
Sedaj se poglejta, zadnjic.
Sedaj poglej prvikrat, Abiram, guvernerja Goshene.
Dathan, brat moj, bog ti je hvaležen.
Dražja mi je princeva hvaležnost.
Bliže.
Da. Zelo lepo.
Ne ta vijolicni cvet.
cistoca beline...
bo hladila tvoj obraz.
Pustite nas. Vsi. Ti tudi, brat moj.
Nadaljujte z igranjem... vendar v hiši.
Da. To je veliko bolje.
Cvet izza cveta.
Dathan, ce veruješ v boga, me pusti da grem.
Tukaj sem , dekle,ker ne verujem
v pušcavskega boga in njegovega preroka iz blatne jame.
Uspel sem zato, ker sem se klanjal Egipcanom.
Sedaj se pa oni klanjajo meni.
Joshua te je želel.
Baka te je želel.
Toda ti pripadaš MENI.
Darilo od Ramzesa, za njegovega guvernerja.
Klanjala se ti bom, Dathan.
Naredila bom vse za tebe.
Toda prosim te...
Prosim da me ne osramotiš pred mojim Bogom.
Tvoj Bog je guverner Goshene.
Kakšna razlika je to za mojo sramoto?
Ni razlike za tebe.
Toda za obtoženega sužnja, Joshua...
je razlika med smrtjo na ošiljenih kolih
in življenja v bakrenih rudnikih Sinaja.
Kaj boš torej naredila, boš zadovoljila moji ekselenci?
Vse, Dathan.
Vse.
Joshua ti bo vecno hvaležen...
moj mali blatni cvet.
Njegova usoda je boljša od tiste, ki caka Mojzesa.
Suženj ki bi moral biti kralj.
Kapitan. Državno ogrinjalo.
Njegova hebrejska mati ga je pred smrtjo prinesla v zapor.
Raje bi imel, da bi bil to tvoj oklep.
Potreboval bo žezlo.
Daj mi tisto palico.
To je tvoje kraljevsko žezlo
in to je tvoje kraljestvo...
z vsem škorpijoni kacami in kušcarji, kateri predstavljajo tvoje podanike.
Reši NJIH, ce želiš. Hebrejce pa prepusti meni.
Daj temu princu izraelskemu, kruha in vode za en dan.
Potrebni so dnevi in dnevi,da preckaš to pušcavo. ce je to sploh mogoce.
Prepušcam te tvojemu Bogu, kateri sploh imena nima.
ce umreš,boš od njegove roke, ne od moje.
Zbogom, moj nekdanji brat.
V razžarjeni pušcavi,
clovek,ki je hodil zraven kraljev, sedaj hodi sam.
Vržen z vrha kraljevske moci,
skoraj gol, in brez zemeljskega bogastva,
Izgnanec brez domovine, brez upanja.
nemirne duše,ki ga vroc veter in vrtincasti pesek
šibajo z besom bica, suženjskih gonicev.
Naprej ga vlece,zmeraj naprej
Bog neznani
proti zemlji nevidni.
V peklenski sinajski pušcavi,
kjer granitni stražarji, stojijo kot stolpi živih mrlicev
in mu preprecujejo pot.
Vsaka noc nosi crni objem samote.
V zavijanju vetra
on sliši odmeve glasov, ki prihajajo iz teme.
Njegov izmucen um ne razloci ali so to spomini na minule zmage
ali pa napovedujejo nove nesrece...
ali pa je vroc dih pušcave, pretopil njegov razum v norost.
Ne more ohladiti vroc poljub pušcave,
niti najti sence pred soncem.
Strt je s samoto.
Ne more blagoslovit, niti prekleti moci katera ga žene,
ker ne ve od kod prihaja.
Spoznava,da je živeti težje kot umreti,
vlece ga naprej skozi vrelo izkušnjo pušcave,
kjer se cistijo svetniki in preroki
za velike božje namene.
Dokler koncno na koncu svojih moci,
strt v prah iz katerega je prišel,
"kovina"je pripravljena za roko Stvaritelja.
In on zmore moc, zaradi palmovih sadežev
in vode z izvira Midiana, katera daje življenje.
- Ko bi bile ovce moški! - Neoženjeni!
- Ne znaš misliti nic drugega? - Ne vem- Še nisem poskusila!
Ni ti bilo treba nalakirat nohtov. Tukaj ni moških vse do Horeba.
- Kaj vidiš, Sephora? - Koga gledaš ?
- Moškega. - Kaj?
- Samo enega? - ali je lep?
- Poglej sandale! - Egipcan!
- Obleka ni egipcanska. - Samo da je moški
- Pojedel je celo vejo datljev! - Je to lahko nevarno
- Si sigurna da je živ? - Upam!
Poglej, prihajajo težave.
Amalecani.
- Govorila bom z njimi. - Govorila? Vzemite kamenje!
- Me smo izvlekle to vodo! - Umakni se,dekle!
To je vodnjak Jethra, našega oceta. Nobene pravice nimate!
Naše koze ne poznajo vašega oceta!
- Jethrov znak je na vodnjaku. - Ne znajo brati!
Pa mi tudi ne!
- On je šejk Midiana! - Naj dela sinove, da ga bodo branili!
Najprej tiste roke, katere so crpale vodo.
Tujec je moder... in mocan.
Odženite koze, da se lahko ovce napijejo.
Me ti bomo dale vodo in sprale prah s tvoji nog.
Najprej mu bom sezula sandale!
Nobena zgubljena ovca, ni imela toliko pastirjev.
- nimamo brisace. - Moj pajcolan bo dober.
Jaz ga bom polila z vodo!
- Me hocete okopati ali utopiti? - Prijela bom!
Ali je res, da si Egipcanke mažejo oci?
Res je. Vendar jih je malo, ki imajo tako lepe oci kot jih imaš ti.
Katera je...katera je tista hrabra, ki se je uprla Amalecanom ?
To je Sephora. Ona je najstarejša.
Ko ste si že neznanca že razdelile,
mu bomo izkazale dobrodošlico, v ocetovem šotoru.
- Naš oce je Jethro. - Midianski šejk.
Moc tebi,tujec.
Jaz sem Mojzes. Sin Amrama in Yochabel.
Zdravje, blagostanje in življenje tebi, Jethro Midianski.
Sephora mi je povedala o tvoji dobroti.
Prelomiva kruh, dokler hcerka ne prinese mesa.
Prišel si od dalec.
- Iz Egipta. - Cez pušcavo? Peš ?
On, ki nima imena, je vodil tvoje korake.
Ki nima imena? Vi Beduini, poznate Boga Abrahamovega ?
Abraham je oce vec narodom.
Mi smo otroci Jishmaela, njegovi prvorojenci.
Mi smo poslušni Bogu.
Moj narod je upal, da ga bo on osvobodil.
Toda še vedno so v suženjstvu.
Jutri krenemo na visoke pašnike, izpod Svete planine.
Ce se nam pridružiš, bo moj šotor zelo pocašcen us.
Tujec sem v tuji deželi.
Nimam blaga, niti pastirskega znanja.
in smrt caka tistega...ki nudi zatocišce prebeglemu sužnju.
Suženj - Smrt ?
Ne pri našem ljudstvu. Imaš modrost. Vec od tega ne potrebuješ.
Tukaj jih je sedem, da te naucijo za pastirja.
- Sephora je najstarejša. - Od nje se boš najvec naucil.
Naselil se bom v tvoji deželi.
- Danes spi. - kdo spi ?
On, ki nima imena.
Ali vaš Bog živi na tej planini ?
Sinaj je njegovo mesto. Njegov hram.
Ce bi bil TA Bog,zares Bog,
bi živel na vsaki planini. V vsaki dolini.
In ne bi bil samo Bog Izraela in Ishmaela,
Ampak VSEH ljudi.
Receno je ,da je vse ljudi ustvaril po svojem liku.
Tedaj bi bil,v vsakem srcu, v vsakem umu...
in v vsaki duši.
Tega ne vem.
Toda VEM, da gora bobni, takrat ko je Bog tukaj.
In zemlja drhti in oblaki so rdeci od ognja.
Je v tem casu že kdo šel, da bi ga videl v lice ?
Nihce še ni stopil na prepovedane obronke Sinaja.
Zakaj ga želiš videti, Mojzes ?
Da se prepricam,ce res obstaja.
In ce obstaja, da izvem... zakaj ne sliši krike sužnjev.
Mojzes, pogledati ga v lice pomeni smrt.
Koliko mojega naroda je pomrlo, ker je on obrnil pogled ?
Lahko clovek sodi Bogu?
Ne, Mojzes. Mi ne moremo, videti vse njegove namene.
Niti Ishmael ni vedel, da ga je Bog izgnal v pušcavo
da postane oce naroda.
Kaj ti ni dovolj,da veš, da te je rešil faraonovega besa?
Kako ti to veš?
Hodiš kakor princ, boriš se pa kot vojšcak.
Karavane govorijo o velikanu
ki je bil izgnan iz Egipta.
Tole ni žezlo princa...
ampak palica popotnika.
Tedaj se spocij od potovanja.
Moj oce ima velike crede
pa nima sina,da bi jih cuval.
našel boš duševni mir, Mojzes,
v naših šotorih, izpod svete planine.
Zelo veruješ v tega Boga.
Toda, za mene to ni dovolj
dokler ne slišim rec božjo...
od Boga, osebno.
Ko bi bila vsak dan svecanost striženja!
Pa da bi vsi moški šli za teboj, da bi jih strigla!
- Eden bi mi bil dovolj! - Da je le Mojzes!
Nikoli ni bila naša volna, tako dobro placana.
Mojzes je prodal vse na enem mestu za eno ceno.
Njegova beseda je resnicna, njegova trgovina pravicna.
Mir z vami, šejki Sinaja.
Zakaj si tako oblecena ?
Ne boš plesala z nami pred šejkom ?
Ne, ne bom plesala
takole,postavljena na ogled, kot karavanska roba
tudi pred Mojzesom ne.
Nocoj bom cuvala ovce.
Ne smejte se. Mogoce Mojzes, tudi vas ne bo izbral!
Mojzes ne bo vec med nami kot tujec.
- daj mu eno od naših cred. - In naj sam izbere.
Dal mu bom naj izbere, eno od mojih sedem hcerk.
Izginila je senca moje modrosti.
Ali lahko clovek izbira, izmed nebeških zvezd ?
Oglej si jih, ko plešejo. Cohab, glasba.
- Prijetna dolžnost. - Prav zares!
Nevesta, plet. Izberi si eno, ne vse.
Eden plet, ena žena. Izbiraš za celo življenje.
Dragoceni biseri.
- Katera Mojzes ? - Katera bo to ?
Izberi, Mojzes.
To je vrt prepoln rož.
Dal bi svoja leta za tvoj izbor.
V šotoru Jethro prevladuje cast, dostojanstvo, svoboda...
in lepota.
Vse kar lahko clovek, pricakuje od življenja.
Toda moje srce je še vedno, ujetnik preteklosti.
Jaz...Jaz še ne morem izbrati.
- Moc z vami, šejki Sinaja. - Naj Bog vodi tvoje srce.
Mojzes...!
Nocoj je buden.
Katero od mojih sester si izbral ?
Nisem izbiral, Sephora.
Bila je zelo lepa, kajne?
Ta žena v Egiptu, katera ti je pustila brazgotino na srcu.
Njena koža je bila bela, kot mleko.
Njene oci, zelene kot libanonske cedre.
Njena usta, kot med Tamariske.
njene roke, nežne kot prsa golobice.
In vino poželenja je teklo po njenih žilah.
Da. Bila je lepa...
kot dragulj.
Dragulj blešci z ognjem... toda ne da toplote.
Naše roke, niso nežne, toda znajo ustreci.
Naša telesa niso tako bela, vendar so mocna
Naše ustnice niso nadišavljene...
vendar govorijo resnico.
Ljubezen za nas ni umetnost.
ampak življenje.
Nismo oblecene v zlato in fine tkanine.
Cvrstost in cast so naša oblacila.
Naši šotori niso dvorane Egipta...
pa se naši otroci srecno igrajo pred njimi.
Mi ti lahko damo zelo malo...
toda, dajemo ti vse kar imamo.
Jaz nimam malo, Sephora. Jaz nimam nic.
Nic od nekoga, je vec kot zlato od drugih.
Obcutila bi praznino mojega srca.
Ne bi je mogla nikoli napolniti, Mojzes.
Toda ne bom ljubosumna na spomine.
Naj te bogovi blagoslovijo
ko se jim boš pridružil, v zemlji mrtvih.
Stari brbljavec.
Kaj so te tako razburili.
Koncno, umiranje je del življenja.
Ne boš umrl, krokodil stari.
Prevaral boš smrt, tako kot mene v igri.
Bojim se, da mi ne bo pustila goljufati, tako kot si ti meni, nekoc.
Postal boš Faraon, pred soncnim zahodom, Ramzes.
Upam da si zadovoljen...koncno.
Zadovoljen sem da sem tvoj sin.
Vrnil si Egiptu, njegovo velicino.
Jaz bom poskrbel da se bodo, drugi narodi bali Egipta.
Brez dvoma, brez dvoma. Ti boš vse premagal...
razen svoje nadutosti.
Ne utrujaj se, veliki.
Dragi, o veliki.
Zakaj ne, mucka ?
Edino za tebe mi je žal, ker te zapušcam.
Bila si moja radost.
In ti meni, edina ljubezen.
Uh-huh.
Sedaj TI mene varaš.
- Bil je nekdo drug. - Da.
Vem.
Tudi jaz sem ga imel rad.
V zadnjem izdihljaju, bom prekršil svoj zakon
in izgovoril njegovo ime...
Mojzes.
Kraljevski sokol je poletel soncu naproti.
Ali je decek umrl v pušcavi, oce ?
Ne. Bog je pripeljal Ishmaela in njegovo mamo v dobro zemljo.
Isti Bog, kot ta, ki živi na planini ?
Mogoce, sin moj.
Mati klice.
Tukaj sem!
Mojzes! Nekdo je med ovcami!
Ostani tukaj...
Daj znak za alarm. Ostani tukaj, dokler ne pride mama.
V klancu, izza skale.
Tvoje oci so ostre, toliko kolikor so lepe.
Tokar!
Setaft! Nazaj!
Pridi dol!
Dol, Tokar!
Slava Bogu ker sem te našel!
Joshua?
Mislili smo da si mrtev.
V rudnikih bakra, so živi RES mrtvi.
Sephora! Prinesi vode.
Kako si me našel ?
Neki trgovec z bakrom, te je videl v Jitrinem šotoru.
Tukaj, boš tudi ti našel mir.
Mir ?
Kako lahko ali hocem najti mir,
Ko pa Ramzes gradi mesta s krvjo našega naroda?
Moraš jih rešiti iz Egipta!
Bog je obljubil Abrahamu, da bo ON rešil narod.
Ali sem jaz božja roka?
- Sephora, daj mu vode - Vode! Bodi blagoslovljena !
Pušcavsko sonce mu je zažgal mozeg.
Ime mu je Joshua.
Nekoc sem ubil, da bi on živel.
Rekli so mi, da si obsojen, toda jaz sem vedel da is izbran
da vzameš mec božji v roke!
Nisem jaz ta clovek.
Jaz sem pastir s credo...
Ta svetloba na planini...
vidi tisti cuden ogenj ?
- Goreci grm ? - Ne.
Gori, toda ne izgori.
Sephora, odpelji ga. Ponudi mu hrano v našem šotoru.
Jaz bom šel pogledat ta velicasten prizor ght.
Tukaj sem.
Sezuj obuvalo s svojih nog.
Ker mesto, na katerem stojiš, je sveto mesto.
Jaz sem oce tvojega oceta.
Bog Abrahamov,
Bog Izakov in Jakobov.
Gospod...
Gospod, zakaj ne slišiš krikov
svojih otrok v egipcanskem suženjstvu ?
Jaz sem videl trpljenje svojega naroda v Egiptu.
In slišal obtožbe na njihove mucitelje.
Znane so mi njihove muke.
Zato bom poslal tebe, Mojzes, faraonu,
da odpelješ moj narod iz Egipta.
Kdo sem jaz, Gospod, da bi ti mene poslal ?
Kako lahko jaz osvobodim narod iz suženjstva ?
S katero besedo naj nagovorim svoj narod ?
Jaz te bom naucil,kaj boš povedal.
Ko boš odpeljal svoj narod,
do teh planin.
bom svoje zakone postavil v njihova srca.
in jih zapisal v njihov um.
Sedaj, pojdi.
In jaz bom s teboj.
Toda, ce povem tvojim otrokom
da me je poslal Bog njihovih ocetov,
tedaj me bodo vprašali, "Kako mu je ime" ?
Kako naj jim odgovorim ??
Jaz sem jaz.
Potem pa reci, "Jaz me je poslal k vam".
Ali je Sveta planina, prepovedana za ljudi ?
Da. In bojim se za njo.
Potem je on vec kot clovek, poglej...
Poglej mu lice.
On je videl Boga.
Mojzes...tvoji lasje...tvoji sandali.
Stal sem na svetih tleh.
Nam lahko poveš, Mojzes ?
Moje oci ga niso mogle gledat.
Ali je govoril ?
Odkril je svojo rec mojem duhu.
In ta rec je Bog.
Ali je govoril kot clovek?
On ni utelešen, on je duh.
Svetloba vecnega uma.
In vem, da je njegova svetloba, v vsakem cloveku.
Je kaj hotel od tebe ?
Da grem v Egipt.
Ti si božji glasnik ! On je odredil dan rešitve.
Vzel bom kruha in vode in gremo takoj na pot.
Toda v Egiptu te caka smrt.
Ce bo to njegova volja.
Kamor te ON pošilja, tja grem tudi jaz.
Tvoj Bog, je tudi moj Bog.
Povedel bom ljudi, da se bodo oborožili!
On noce z mecem osvoboditi svoj narod,
ampak s pastirsko palico.
In Bog rece Mojzesu,
" Pojdi. Vrni se v Egipt."
In Mojzes se z ženo in sinom
vrne v ozemlje Egipta.
In Mojzes vzame v roke palico gospodovo.
Naj zastopnik Priama, kralja Troje, pristopi k Faraonu.
Veliki Faraon, darilo Troje je carobna tkanina
Iz zemlje s petimi rekami.
Zahvaljujemo se Priamu. Zares je carobna.
- Blešci se kot Nil - Kako je narejena?
Nihce ne ve. Stkana je na božji statvi.
Pravijo ji svila.
Ambasador iz Jerihona.
Katero kraljestvo te pošilja?
Kraljestvo Najvišjega.
- Kakšna darila prinašaš? - Prinašam ti besedo božjo.
Kakšna je ta beseda?
Takole govori Bog Izraela:
" Pusti moj narod!"
Sužnji so moji.
Njihova življenja so moja, Vse kar imajo, je moje.
Ne poznam tvojega Boga,
niti ne bom pustil Izraelu da gre.
Kdo si ti da jim greniš življenje v suženjstvu ?
Ljudem naj vlada zakon, ne pa volja posameznika.
Kdo je ta Bog, zaradi katerega, bi moral pustiti tvojemu ljudstvu,da gre?
Aaron.
Vrzi mojo palico pred Faraona
da vidi moc mojega Boga.
Tako boš vedel, da je gospod Bog.
Mati! Palica se je spremenila v kobro!
Nicesar njegovega ti ne bo prineslo zla, sin moj.
Moc tvojega Boga je cenen carovniški trik.
Jannes.
Mati, poglej!
Poglej
Mojzesova kaca žre druge.
Dal si mi palico da z njo vladam škorpijonom in kacam,
toda Bog je dolocil, da z njo vladam kraljem.
Poslušaj njegovo besedo, Ramzes, in se spokori.
Spokorim ?
Kaj ni dovolj carovnikov v Egiptu
pa se ti sedaj vracaš in delaš kace iz palice
Ali lahko zajca tudi narediš ?
Dal ti bom palico, ki dela velika cuda.
Nesi jo svojem ljudstvu
ter jim ukaži, da delajo opeko brez slame.
- Kako se to lahko naredi? - Naj jim to omogoci njegova palica.
ali pa jo naj sami naberejo na polju.
Toda kolicina opeke se ne sme zmanjšati.
Tako naj bo zapisano. Tako storjeno.
Aaron. Aaron, kdaj bomo zapustili Egipt?
Ne bomo ga zapustili.
Toda Mojzes je obljubil.
Rekel si nam, da bomo svobodni!
Prinesel sem vam še vec gorja.
Naj mi Bog oprosti, ker nisem znal izkoristiti njegove moci.
Mojzes, kaj si nam naredil ?
Faraon nam ne da vec slame
toda kolicina narejene opeke se ne sme zmanjšati.
Ni slame?
Kako bomo delali opeko brez slame?
Nabirali jo boste ponoci na polju.
Vaše žene in otroci tudi .
Ali je to rešitelj?
Faraonov bes si poslal nad nas!
Dal si mu mec v roke, da nas ubije!
Kamenjajte ga! Kamenjajte ga!
Umakni se!
Za menoj!
Sedaj gre vaš rešitelj iskat slamo.
Zapomnite si, niti ena opeka manj.
Jaz sem te preklela.
Kadarkoli me je Ramzes ljubil, sem klela tebe, ne njega,
Zato, ker te ljubim.
Tisti Mojzes, ki te je ljubil je bil drug clovek.
Ne, ni res.
Ti misliš, da si se spremenil... vendar se nisi.
Sebe imenuješ prerok in cloveški Bog,
toda jaz vem da nisi.
Niti grom z planine ne vznemirja, tvojega srca,
tako kot ti mojega.
Nefretiri, stal sem v žaru, svetlobe božje prisotnosti.
Ni te on sedaj rešil. To sem bila jaz.
Oh, Mojzes, Mojzes.
Zakaj, sem se od vseh moških, zaljubila v kralja norih?
Pa vendar ko sem v tvojem narocju ti verjamem, vse kar govoriš.
Zakaj se me odrekaš, zakaj si to delaš?
Zato ker sem vezan na Boga
za narod in eno pastirico.
Pastirico? Kaj ti lahko ona nudi?
Razen ,ce nisi otopel od pušcavskega sonca.
Ali si ona...vtira cesen v kožo?
ali ima tako mehko, kot je moja?
Ali so njena usta suha, kot pušcavski pesek?
ali ima vlažne in... rdece kot jabolko?
Ali njeni lasje dišijo, po dišeci smoli?
ali imajo vonj po ovcah?
Obstajajo lepote še z druge strani cutil, Nefretiri.
Kot so mir, zelena dolina in tihe vode.
Lepote duha, katere ti ne moreš razumeti.
Mogoce ne.
Toda lepota duha ne bo osvobodila tvojega ljudstva, Mojzes.
Prišel boš k meni... ali pa oni nikoli ne bodo zapustili Egipta.
ni v tvojih rokah, Nefretiri.
Oh, Res ne? Kdo drug lahko omehca faraonovo srce?
Ali otrdi?
Da.
Mogoce si ti lep prah
s katerim Bog dosega, tisto kar želi.
Napolnite vse posode z vodo.
Javi, da sedem dni ne bo vode.
- Toda ta vodnjak ni nikoli presahnil. - In reka je visoka.
- Kdo to pravi? - Tisti ki ve.
Napolnite posode ali pa boste žejni.
- Miriam ima vedno prav. - Da, grem še po posodo.
Da Joshua. Ona vsak dan prihaja k vodnjaku.
Cakaj pa jo boš videl.
Pametno od Dathana, da tebe pošlje po vodo, Lilija,
ker bi jo sicer zastrupili.
Rekli so mi da si mrtva.
Za vse tiste ,ki jih ljubim, sem res mrtva.
- Dathan? - Da. Dathan.
Po svoji volji?
Da, po svoji volji.
Nikogaršnja sužnja nisi. Prišel je cas rešitve.
Ne za mene, Joshua.
Pozdrav tebi, veliki Bog Nila!
Tvoje vode, ki dajejo življenje, so kri Egipta.
Pozdrav tebi, stvarnik polja,
hranitelj živine, nositelj ladij,
najvecjem med bogovi.
Faraon Egipta! Nisi se še pokoril božji volji.
Pusti moj narod!
Ostrina meca...
Pusti ga, naj ljudje vidijo da je nor.
Spokori se gospodu .
ali pa bo on dvignil roke proti recnim vodam.
Prišel sem blagoslovit vodo, ti si jo prišel pa preklinjat.
Bomo videli, ce je pastirski Bog mocnejši od faraonovega Boga.
Voda življenja napoji pušcavo
in ozeleni livade.
Aaron.
Dotakni se vode z mojo palico.
Poglej!
Kjer se je dotaknil reke, ona krvavi.
Voda se je spremenila v kri!
Kri vre iz Boga!
Poglej kako se širi.
To je kri!
Da boš spoznaš božjo moc,
bo Egipt sedem dni trpel žejo.
- Sedem dni brez vode! - kuga se bo pojavila!
Pa ceprav ni vode, sedemkrat po sedem dni,
ti carovniški trik ne bo osvobodil ljudstva.
Sveta voda, ocisti tok od koder prihajaš.
In Bog udari zemljo z raznimi nevšecnostmi
toda faraonovo srce ostaja trdo.
Veliki, ali slišiš klic Egipta ?
Vpili bi glasneje, ce bi morali delati opeko.
Odženi jih.
Narod muci žeja,
žabe, komarji, obadi, bolezni, ciri.
Ne zmorem vec.
Zakaj mi prinašaš te slabe novice?
Ljudje zapušcajo hrame in bogove.
Kakšne bogove? Vi preroki in svetniki ste ustvarili bogove,
da bi oropali ljudi, ker se bojijo.
Tudi jaz sem se ustrašil... rdecega Nila
dokler nisem slišal, da je gora nad slapovi
bruhala rdece blato in tako zastrupila vodo.
Ali je to delo palice, ki sem ti jo dal?
Ali je cudež tvojega Boga da so poginile ribe in žabe zapustile vodo?
Da se obadi in komarji
rojijo na brežinah in širijo bolezen med ljudi in živali?
Te stvari so nastale same po sebi, to ni božje delo!
Sedaj pojdi.
Da se boš preprical, da je to storil Bog...
bo zacela padati toca iz jasnega neba
in goreti na tleh.
Tema bo prekrila Egipt
ko bo sonce vzhajal na poljih.
Takrat boš vedel da je Bog Bog
in takrat se boš uklonil njegovi volji.
Za nic na svetu se ne bom uklonil, Mojzes.
Poglej, toca prihaja
Po treh dnevih teme v Egiptu,
me bodo tvoji ministri klicali.
V treh dnevih teme,
ste jokali kot otroci ponoci.
Sonce je posijalo cez tri dni, tako kot je rekel Mojzes.
Pusti njegov narod,
ali pa bo Egipt opustošen, od slapov pa vse do morja.
Ali bo moj oce osvobodil sužnje?
Kaj ti koristi poginjena živina in unicena žetev?
Kaj vlada Egiptu, strah...ali jaz ?
Ni je vojske, ki bi se je bali,
toda proti cudežem, se ne moremo boriti z mecem
Tudi najmocnejše drevo se upogne.
Ne popušca Faraon sužnjem,
ampak njegovi ministri
Poklical sem Mojzesa na vašo zahtevo.
Narod te bo blagoslovil, veliki.
Kaj se svet klanja praznem prestolu
Praznem ?
Ali je Faraon trdega srca, proti svojemu sinu?
Ce pustiš Hebreje, kdo bo potem gradil mesta?
Rekel si Mojzesu, da naj delajo opeko brez slame.
Sedaj ON zahteva od TEBE, da gradiš mesta brez opeke!
Kdo je suženj... in kdo je Faraon?
Ali slišiš smeh, Ramzes?
Da, smeh kraljev
V Babilonu, v Kanaanu,
in v Troji...
medtem ko se Egipt predaja suženjskem Bogu!
Pripeljite Hebreja.
Pojdi v vrt. Ni dobro, ce Faraonov sin vidi
kako se njegov oce ponižuje pred sinom sužnjev.
Sin moj, stoj ob meni.
Ali so te dnevi teme prepricali, da si ugledal svetlobo, Ramzes?
Ali boš sedaj osvobodil moj narod?
Veliki, naj... pisar prebere odredbo.
Daj mi ta papir.
Ne moreš se upreti moci njegovega Boga!
Ne poznam njegovega Boga! In tudi naroda ne bom pustil .
Kdaj se boš koncno ponižal pred Bogom?
Ce prineseš še eno zlo nad nas,
bom jaz, a ne tvoj Bog
zacinil Nil s krvjo.
Tako kot so ocetje tvojih ocetov
prekrili ceste Goshen-a s krvjo naših otrok-fantkov
Ce se zgodi še kakšna nesreca,
jo bo zaradi TVOJIH besed Bog prisiljen narediti.
Nastale bodo velike nesrece, po celem ozemlju Egipta
tako, da boš sigurno pustil narodu da gre.
Ne prihajaj vec, Mojzes,
ker tistega dne ko boš ponovno videl moj obraz,
boš sigurno umrl.
Tako naj bo zapisano.
Dal bom odgovor, tem leglu sužnjev
in njihovem Bogu, takšen da si ga bo svet zapomnil!
Poveljnik gostiteljev
poklici kocije iz Talisa.
Še eno zlo se bo zrušilo...
toda tokrat na sužnje Goshen-a!
Vsak prvorojenec mora umreti,
Naj zacnejo z Mojzesovim sinom.
Ti si pastirica katero je Mojzes oženil?
Kraljica Egipta, prelepa je... kot mi je rekel.
Moža ni tukaj.
Je to Mojzesov sin?
Da, to je naš sin.
Kaj hoceš od nas?
Mene se ni treba bati.
Bala sem se samo njegovih spominov nate.
Uspela si jih izbrisati?
On je naju obe pozabil.
Ti si ga izgubila, ko je iskal Boga.
Jaz pa , ko ga je našel.
Tebi je vsaj sina pustil.
Jaz sem tukaj zato, da mu rešim sina.
Od cesa?
Od Faraonovega ukaza
Vsi prvorojeni Izraelci morajo umreti.
Umreti?
Bog Abrahamov!
Ne pusti da to storijo! Ne otrokom!
Karavana za Midjan caka tebe in tvojega sina.
Odpeljali te bodo tja z mojo kocijo.
Zacudena sem, ker si me opazil.
Zjutraj v dvoru me nisi .
Zakaj? Ali se me bojiš?
Kaj hoceš, Nefretiri?
Tebe, Mojzes. Vse okrog naju se bliža koncu!
Ti boš unicil Egipt, ali pa bo Egipt unicil tebe.
Pripadam tebi, Mojzes.
Ona je odšla v Midian s sinom.
Zakaj je odšla?
Vedela je, da bi ti prej rešil druge otroke kakor svojega sina.
Od cesa?
Ramzes zbira vojsko.
Zakaj? Povej mi zakaj!
Da pobije prvorojene Izraelce.
Oh, bog!
Moj Bog! Iz njegovih ust prihaja tvoja odlocitev!
Rešila sem tvojega sina!
Ni moj sin tisti, ki bo umrl!
Ampak prvorojeni Egipcani! TVOJ sin, Nefretiri!
Ne drzni se... dvigniti roke nad faraonovega sina!
Trdega srca se je Faraon šalil z bogom in tako prinesel smrt svojemu sinu!
Toda on je tudi MOJ sin, Mojzes. Menda mu ja ne boš kaj storil ?
Jaz sem sam po sebi nic. Bog me koristi, da vršim njegovo voljo.
Ne boš dovolil, da to stori meni.
Jaz sem rešila TVOJEGA sina.
Jaz ne morem tvojega.
Tvoj Bog tebe posluša, Mojzes.
Opolnoci bo unicevalec prišel v Egipt
in vsi prvorojenci bodo pomrli,
od faraonovega sina
do sinov njegovih služabnikov.
Kot princ Egipta si me ti objemal.
ko si bil suženj,
sem se vrgla pred tvoje noge.
zato, ker sem te imela rada, Mojzes.
Gospod izvršuje razsodbo, Nefretiri.
Vrni se k svojem sinu.
Tvoja ljubezen do mene je mocnejša od božje moci.
Ti ne boš ubil mojega sina.
Obrni od nje svoj gnev, o Gospod!
Smrt prihaja
da me osvobodi
Smrt prihaja...
Ne, Lilia, smrt ne bo prišla do tebe .
Joshua!
Joshua, tvegaš življenje, ker si prišel sem.
- Ti si prvorojenec! - Tudi ti si.
Z jagnjevo krvjo oznacujem vrata...
da te angel smrti zaobide.
Joshua, dovolj mi je, ker si prišel k meni.
Jaz sem izrodek svojega naroda.
Ne rešuj me od smrti, Joshua, reši me takšnega življenja.
Jutri nam prinaša nov svet.
Ne! Ne bo novega sveta... pa tudi krvi ne bo na teh vratih!
Dathan, to ji bo rešilo življenje! Bog je Mojzesu tako obljubil!
Mojzes ima besede, Faraon pa kopje.
Zapomni si Joshua, sama je izbrala, da bo moja.
Pokril te bo s svojim perjem
in pod njegovimi krili naj bi veroval
" Ceprav stojimo v senci smrti,«
" je Bog naš Gospod. Gospod je samo eden."
" Gospod je samo eden."
Njegova vera naj bo tvoj šcit...
" Zašciti nas v tej noci groze o naš Gospod."
Zakaj se vsi bojijo?
Zakaj je ta noc drugacna od drugih?
Zato, ker nas bo to noc Gospod rešil suženjstva.
Ne boj se groze, ki jo bo prinesla ta noc
Faraonovi vojaki!
Ali še huje!
Ali strela katera leti po dnevu
Bithiah!
V strahu pred tvojim Bogom, so me osvobodili.
Lahko tujec vstopi?
Ni tujcev med tistim, ki išcejo milost božjo.
Moji nosaci?
Vsi, ki so željni svobode lahko pridejo.
Tema smrti nas bo nocoj prešla.
Jutri bo pa zasijala svetloba svobode
ko bomo odšli iz Egipta.
S tabo grem, Mojzes.
- Egipcanska princesa? - Iz faraonove hiše?!
Oboževalka idolov!
Ta žena me je potegnila iz Nila
in pripeljala na stezo spoznanja.
Mered, prinesi stol za faraonovo hcer.
Žarka svetloba žari iz tvojega lica.
Mogoce te bom nekoc spoznala.
On je božji glasnik, princesa.
Ce ni prepovedano gledati diha zla,
tedaj glej, kajti on je tukaj.
Ne glej, Eleazar.
Zapri vrata, Joshua, naj gre smrt mimo.
Bo šla mimo, Mojzes? Bo šla mimo?
Tako je Bog obljubil, Elisheba.
" Blagoslovljen bodi, o Gospod
" kateri daješ kruh iz zemlje."
Pojdi! Pojdi !
Nikakršno zlo vas ne bo doletelo...
niti nesreca ali kuga.
Tisoci bodo padli pred tvojim pogledom
Zakaj jemo kruh brez kvasa in grenka zelišca?
Hitreje! Po drugi poti!
Zelišca nas spominjajo na grenkobo našega suženjstva, Eleazar.
Tole pa ni kruh hitenja,
te noci se boste spominjali
iz generacije v generacijo, za vedno.
Vrni mi mojega otroka!
- Oni so moj narod! - Vsi so narodi, božji.
Smrt je okrog nas!
Toda gre mimo tistih, kateri verujejo v Gospoda.
Zapomni si, Eleazar...
on je obšel tvojo hišo.
Kaj se oficirji Egipta bojijo nocne megle?
- Smrtni klic je vsepovsod. - Hudicevo delo! Glej!
Borim se že 30 let, faraon,
vendar do nocoj nisem poznal strahu.
Pribocnik.
Naj se vsi oficirji pridružijo vojski.
Udarili bomo v svitu zore.
Niti eden prvorojeni Hebrej ne bo živel.
Pusti Hebreje, da gredo, Veliki,
ali pa bomo vsi mrtvi.
On je bil tvoj sin??
Moj prvorojeni.
Ni carobnega zdravila, tudi carovnija ne pomaga.
On je prvorojeni Faraonov.
Nimamo zdravila za... za zlo.
Moj oce.
Moj sin.
Tvoje prekletstvo je na njemu.
- Kje si to slišala? - Od Mojzesa.
Nisem pustil njegovega naroda
ker mi je tvoj kacji jezik, otrdel srce.
Samo to si hotela, da bi Mojzes ostal tu.
A za prestol ti ni bilo mar...
ali pa za mojega sina.
Molila sem Mojzesu za njegovo življenje.
Senca smrti je na njegovem licu.
Ne... On ne bo umrl.
Poveljnik.
Vzemi najhitrejšo kocijo in pripelji Mojzesa.
Pripeljal ga bom, mogocni Faraon.
On je moj edinec.
Zmagal si, Mojzes.
Suženjska noga stiska vrat Egipta.
Bil si rešen iz Nila, da si lahko postal moje prekletstvo .
Tvoja senca je padla med mene in mojega oceta,
med mene in slavo,
med mene in kraljico.
Sedaj tvoja senca vse izpolnjuje s smrtjo.
Pojdite od tu, ti in tvoj narod.
Osvobajam vas.
Ni nas osvobodila tvoja rec,
niti moja roka nas ni osvobodila, Faraon.
Božja moc nas je rešila.
Dovolj govorjenja!
Povedi svoj narod, svojo živino, svojega Boga in svojo kužnost.
Vzemi kar želiš iz Egipta... samo pojdi!
O Gospod...
s svojo mocno roko nas rešuješ grenkega suženjstva.
Jutri bomo hodili kot svoboden narod.
Kjer bo lahko vsak žel, tisto kar je posijal
in klecali bomo samo pri molitvi.
Odšli bomo z našimi mladimi in starimi,
z našimi sinovom in hcerami...
z našim jatam in credam,
ker jaz vem da je Gospod velik
ter da je on iznad vseh Bogov.
Mrtev je.
Sokar, gospodar spodnjega sveta...
Jaz, ki sem zanikal Bogove Egipta,
klanjam se pred tabo.
Pokaži da imaš moc, vecjo od Mojzesovega Boga
in vrni življenje, katerega je on vzel mojemu sinu.
Povedi njegovo dušo preko Jezera smrti
med žive ljudi,
in jaz ti postavim hram, mocnejši od piramide.
Uslišaj me, strašni gospodar teme...
Vstani, Izrael!
Poglej zoro svobode!
In po grozni zadušljivi noci,
svane dan, kakršnega svet še ni videl.
In z vzhoda in zahoda, severa in juga,
prihajajo z vsem, kar so imeli, gonijo svoje jate in
in živino pred seboj.
desetine, stotine, tisocine,
nepregledna reka ljudi, živali in tovora,
in zelo veliko živine,
se pretaka izpred kamenih nog sfing.
Izpred štirih, ogromnih Ramzesovih kipov,
izklesanim z njihovim znojem in krvjo
iz trdih kamnitih blokov,
Narod je vstal. in na svetu je nastala svoboda.
Oce, ali imaš Rebeko?
Ne, nimam je.
Tukaj je košara. Priveži si jo okrog vratu.
To je blagoslovljen dan!
- Tukaj je Rebeka! - Hvala!
- Kaj pa živina? - Gre proti izhodu.
Rachel, pomagaj mi z vprego.
Ne pozabi olje za kopanje!
Kam gremo?
V zemljo meda in mleka!
Nikoli nisem poskusila medu. Po kateri poti?
Dalec od bica! Svoboda vam ne bo navlažila grla, napolnite mehe.
To je hiša guvernerja! Ne smete vstopiti.
Ven! Vsi!
Zakaj ste tu? Nisem namazal vrat s krvjo.
Tedaj kamen krvavi!
Tvoj kamnosek je to storil!
Vse tvoje zlato ne more, izbrisati ta znak z vrat...
niti iz mojega srca.
Zato boš hodil vse do...
Kam gremo? Ali veste kam gremo?
V pekel, upam!
Kot tudi Dathan, niso vedeli kam gredo,
kot tudi credam živine, je bilo tudi njim vseeno kam gredo.
Sedaj so uporabili volovski jarem za razlicni tovor.
Šli so naprej med
vinogradniki in sejaci,
vsi v upanju, da bodo sedli pod lastno trto in figovo drevo.
V tem velicastnem kaosu,
Joshua je tisti, ki skrbi za red in smisel.
Postavite zastave izpred vsakega plemena!
Leviti v sredino, Judi desno, Efrajimi levo. - Gremo!
Pazite kje hodite! Pazite na moje gosi!
Jožef je bil Jakobov sin
Njegov plašc je bil razlicnih barv...
Aaron in starci nosijo truplo zavito v mrtvaški prt, dedek!
Josipove kosti. Da bodo lahko, pocivale v njegovi zemlji.
Nubijci, dedek!
- Voz z zakladom! - Plen iz Egipta.
Med vse, ki so bili muceni, bomo podelili zlato! Ujemi fant!
Za slepca!
Zlato tele z rogovi!
Idol. Za ljubitelje idolov!
Nosaci ognja!
Ponoci postavite ogenj izpred zastav,
da lahko vsi prižgejo bakle!
Eleazar, daj to na voz.
Sedaj zibelko...
Joshua!
Imam voz za bolnike in zdravnike.
Postavi jih tamle...
Placal ti bom dvojno za vsak udarec, Dathan!
- Ali je to dan za zle namere? - Obcutil sem tvoj bic!
Lilia ni suženj, Dathan! Nosi sam svoje stvari.
Naj NJO peljejo!
Sedaj, brat moj, imamo nove gonice sužnjev.
Ne služimo vam vec, gospodar!
Da, toda ne za dolgo.
- Tukaj starka. Tako. Joshua!
Napravite pot za guvernerja!
- Ti veš kdo sem. - Vem kdo ste bili.
Javi Ramzesu, da se vracam domov.
Naj ta drhal spremlja Mojzesa v pušcavo,
toda, ko jim bodo oci razžarile od sonca
in ko jim bodo razpokana in krvava usta, trpela žejo,
ko jih v trebuhu stisne lakota,
tedaj bodo prekleli Mojzesa in njegovega Boga.
Takrat jih bom jaz vrnil, Faraonu in v jame.
Tako veliko jih je.
Tako veliko
Kako bom našel tvojo pot cez pušcavo, Gospod ?
Kako bom našel vodo v pušcavi za vso to množico
Mojzes...narod se je zbral.
Potem pa pojdimo proti Božji planini,
da bo ON v naš um in naša srca za vedno zapisal svoje zapovedi.
Pojdimo in hvalimo njegovo mocno ime!
- Je vse povedano, Joshua? - Naj se oglasijo trobente!
Poslušaj, o Izrael! Zapomni si ta dan,
ko te mocne roke Gospoda, vodijo iz suženjstva!
Gospod je naš Bog! Gospod je samo eden!
- Daj no. Daj! Da! Daj!
Joshua!
400 let v suženjstvu, pa se danes noce premaknit!
Bog je samo eden! Hvalimo Boga...
Hvala ti o, Gospod...
Na moja nosila ga dajte.
Presahnil sem, kot voda,
moc se mi je spremenila v prah... smrti.
- Zasadili bomo tvoje figovo drevo! - In otroci bodo jedli njegove plodove
Ali slišiš to?
Imaš mocnega sina!
In on je povedel svoj narod iz Egipta, v radosti in sreci.
Odpeljal jih je iz Egipta
kot orel, ki na krilih nosi svoje mladice.
Toda... Faraonovo srce je spet otrdelo.
Koliko dni in noci boš še molil?
Kaj te on sliši?
Strašni Bog mraka,
kaj nisi vecji od Mojzesovega Boga?
Obrnil sem se na tebe,
toda življenje se ni vrnilo v telo mojega sina.
- Poslušaj me! - On te ne more slišati.
On je samo kos kamna s pticjo glavo.
On me mora slišati.
Jaz sem Egipt.
Egipt? Ti nisi nic.
Pustil si da Mojzes ubije mojega sina. Nobeden Bog ga ne more vrniti.
Kaj si ti naredil Mojzesu? Kako je umrl ?
Ali je prosil za milost, ko si ga mucil?
Odpelji me do njegovega trupla, hocem ga videti, Ramzes!
To je moj sin .
On bi bil Faraon.
in bi vladal svetu.
Kdo sedaj žaluje za njim?
Celo ti ne. Samo na Mojzesa misliš.
Ne boš videla njegovega trupla. Izgnal sem ga iz Egipta.
Ne morem se boriti z njegovim Bogom.
Njegov Bog? Duhovniki pravijo, da je Faraon Bog,
Toda ti nisi Bog, ti si manjši od cloveka.
Poslušaj me, Ramzes,
Mislil si , da sem zlobna, ker sem šla k Mojzesu. Prav si imel.
Naj ti povem kaj se je zgodilo, Ramzes?
Zavrnil me je, kot kakšno pocestnico.
Mene, Nefretiri, Kraljico Egipta!
Vse kar ti zahtevaš od mene, on ni hotel vzeti.
Ali slišiš smeh, Faraon?
Toda to ni smeh kraljev,
ampak množice sužnjev iz pušcave
Smeh?
Sin moj, grob ti bom postavil na njihovih zdrobljenih truplih!
Kdor bo pa ušel, mu pa naj bo seme raztreseno in prekleto za vedno!
Moj oklep. Bojno krono.
Smeh?
Spremenil bom smeh sužnjev v krike bolecin!
Zapomnili si bodo ime Mojzesovo,
po smrti izpod koles moje kocije
Ubij ga z lastnimi rokami.
Naj se oglasijo trobente. poklicite straže na stolpih.
Zberite vse kocije pri izhodu iz mesta.
Klanjam se!
Pripravi mojo kocijo.
Vrnil bom blago vzeto iz vaših hramov!
Vrni mi ga... zamazanega z njegovo krvjo.
Bom!
Da jo bom pomešal s tvojo!
Straža, pozdrav!
Naj živi!
Spomnite se svojega prvorojenca!
- Smrt sužnjem! - Smrt sužnjem!
- Smrt njihovem Bogu! - Smrt njihovem Bogu!
Naj živi!
Naprej!
Slišiš grmenje! Z druge strani morja?
Ne, prihaja iz pušcave.
To je topot konjev !
Glej! Faraonov voz!
Pritisnjeni smo ob morje! Javite severnim šotorom!
Joshua?
To je Joshua-in rog!
Vsi na prelaz! Privedite konje, kocije... Naredite barikade!
Zakaj je alarm?
Faraon napada! Zaprite prehod z vozovi!
Žene in otroci, k obali!
Prinesite lopate, krampe !
Poslušajte me! Poslušajte me!
Ali lahko krampi zaustavijo pušcice, in vaši vozovi, faraonove kocije ?
Ženske, ali bi rade videle, kako vaši možje umirajo?
Mojzes! Faraonove kocije! Ukazal sem ljudem da zaprejo prehod!
- Ne moremo se boriti proti njim. - Daj ukaz za umik, Joshua.
Za umik? Kam? V morje?
V Božje roke.
Rešitelj? On vas je izrocil smrti !
Poglejte! Poglejte!
Mojzes je kriv za to! Predajte ga Faraonu!
Da! Da! Kamenjajte ga!
Mojzesov Bog je slab general... Ni predvidel umika.
Desetkrat ste že videli... cuda Gospodova!
In še vedno ne verjamete!
On ni pravi rešitelj, v smrt vas vodi!
Kamenjajte ga! Kamenjajte ga!
Poslušajte Mojzesa! On izkazuje Božjo voljo!
- Zaradi mene se bodo ustavili! - Kocije v jurišu nikogar ne poznajo.
Ni bilo dovolj grobov v Egiptu
pa si nas poslal umret v pušcavo
Ne bojte se!
Stojte mirno in... glejte rešitev Božjo!
- Ognjeni steber! - Božje delo!
Skozi!
Ne, veliki! Božji ogenj ne moreš zlomiti!
Zberite svoje družine in crede. Hitro moramo od tod.
Kam? Da se utopimo v morju?
Do kdaj bo ogenj zadrževal Faraona?
Ko mine današnji dan, ne boste nikoli vec videli njegove kocije!
Ne! Umrl boš pod njo!
Gospodar vseh vojsk... se bo boril, za nas!
Glejte njegovo mocno roko!
Veter odpira morje!
Bog odpira morje s svojim dihom!
- Odpelji jih po sredini morja. - Naj bo volja Njegova!
Odpira morje pred njimi, a našo pot zapira z ognje.
Pojdimo. Ljudje se ne morejo boriti proti Bogovom!
Bolje umreti v boju z Bogom, kot pa živeti v sramoti.
Hvalite Boga in pojdimo dol!
Bog nas je rešil us!
- Pomagajte nam! - Pustite kolo!
Vlecite! Da si rešite življenje!
Je tvoje življenje toliko vredno ?
..Jakobov sin Njegov plašc je bil razlicnih barv...
Bog Izraelski...
Shranite kruh, ce lahko!
Naj vam Kaleb pomaga pri vozu!
Mojzes, pojdi na skalo, da te ljudje vidijo, da bodo imeli upanje!
Cez nas!
Ogenj izginja!
Najavi pregon!
Zaustavite kocije!
To je delo za krvnika, a ne za Faraona.
Pobijte vse.
Toda Mojzesa hocem živega.
Sulicarji, Naprej!
Oh!
- Na! Primi ga! Pocakaj! Pocakaj!
Dedek, poglej, konji prihajajo!
Kocije! Teci! teci!
Bolje je biti suženj Egipta, kot pa tukaj umreti!
Kdo se lahko upre Božji moci?
S svojim dihom si dvignil nevihte
in morje jih je prekrilo!
Le kdo je tebi enak, o Gospod?
Na veke vekov... ti si Bog!
Gospod je samo eden! Gospod je samo eden!
Preden udariš... mi pokaži njegovo kri na mecu.
Nisi ga mogel ubiti.
Njegov Bog...Je BOG.
In Mojzes je odpeljal Izrael od rdecega morja
v pušcavo Sinaja.
in se je utaboril pod sveto goro.
Ko so ljudje uvideli
da se Mojzes, dolgo ne vrne z svete gore,
so se zaceli zbirati.
Ali lahko kdo preživi na tem vrhu 40 dni in 40 noci?
- Lahko, Z Božjo voljo! - Pozna kdo Božjo voljo?
Jo poznaš ti? Jo poznam jaz? Ali pa ti, Sephora?
Njegova cvileca žena.
Prišla je iskati svojega moža.
Toda, tudi ona nima vec upanja, da je še živ!
Mojzes se je povzpel na prepovedana tla, da prejme Božji zakon!
Da, toda ni se vrnil!
Socustvujemo s tabo.
ali nas bo socustvovanje, pripeljalo v zemljo meda in mleka?
Sedaj nimamo vodje!
Mojzes se BO vrnil...AAH!
Kaj bi Bog... ki je pokazal toliko cudežev
pustil Mojzesa, da umre preden bi dokoncal svoje delo?
Njegova mati! ! To je upanje njegove matere!
Tudi druge matere so med nami!
Kaj bo z vašimi otroki?
- Moramo verovati ! - Verovati v kaj? V tebe, Aaron?
Nas lahko ti odpelješ, v obljubljeno deželo?
- Ali veš kje je? - Onstran pušcave!
- Kdo nas bo potem vodil? - TI, Dathan!
Jaz vas lahko odpeljem samo v Egipt
- Kjer nas caka smrt? - Ne! Tam je hrana!
- Faraon nas bo ubil. - Ne bo, ce bomo nosili kip egipcanskega Boga!
- Naredi enega, Aaron. - Aaron pozna umetnije svetišc!
Ne, ne bom!
Noce!
Raje bo gledal kako trohnimo v tej pušcavi.
Naredil boš Boga za nas!
Zlatega Boga! Zlato tele!
Korah bo njegov svetnik!
Prinesite košare! Kantice! Posode! Vse kar imate!
Snemite uhane, zapestnice, ogrlice...
Aaron bo iz njih izdelal zlatega teleta!
- Zlato, katerega smo vzeli v Egiptu! - Tam!
Iz gorecega grma o, Gospod,
si me ti zadolžil, da privedem svoj narod pod sveto goro,
da vidijo Tvojo slavo in da, prejmejo Tvoj zakon.
Cesa še nisem naredil ?
Jaz sem...
Jaz sem Gospod, Tvoj Bog.
Ne veruj v drugega Boga.
Ne delaj likov niti idolov, bilo kaj kar je na nebu.
In oni so obložili kip s suhim zlatom.
Aaron ga je izklesal, izgladil,
in dokoncal z veliko spretnostjo.
Z žeblji ga je pritrdil, da se ni premikal.
In pod udarci kladiva na nakovalo
se je zlato splošcil v tanke plošcice.
Vse zlato so zbrali na kup,
in ga topili z ognjem.
Oblekli so se v razkošna ogrinjala,
v modre, vijolicne, rdece, fine tkanine iz Egipta.
In žene so stlacile grozdje Midiana v mlado vino.
Ne izgovori imena svojega Boga zaman.
Spomni se da slaviš Gospodov dan.
Spoštuj oceta svojega in mater svojo.
Ne ubijaj.
In ljudje so naredili velik greh,
Ker so si naredili zlatega Boga.
In ga nosili na ramenih ter se veselili,
govorec, "To je naš Bog, O Izrael."
Kaj se vi, ki žalujete za Mojzesom, bojite pogledati novega zlatega Boga?
Bili so kot otroci ki so izgubili vero.
Bili so razkaceni, sprijeni in uporniški do Boga.
Jedli so kruh zlobe,
in pili vino nasilja,
Bili so zlobni pred ocmi Gospoda.
Kricali so,
" Zlati kip nam je prinesel radost,"
oboževali so zlato tele in mu prinašali žrtve.
Tukaj je tvoja žrtev!
Ne necistuj.
Ne kradi.
Ne pricaj po krivem
proti tvojemu najbližjemu.
Ne želi si nobene stvari svojega bližnjega.
Zapisano z Božjim prstom.
Pojdi! Odnesi jih v dolino,
ker se je tvoj narod pokvaril.
In ljudje so se predali jedem , pijaci in igri.
Bili so kot otroci norcev
slekli so svoje obleke.
Bili so zlobni kot razburkano morje
ko naplavlja na obalo necistoce in najgrše umazanije.
Tonili so iz zla v zlo, tako da slabših ni moglo biti.
Pretepali so se in opijanjali,
ker so postali služabniki greha.
Pojavila so se vsa dela brezbožnosti in zablodenj.
nezvestob in grehov,
pohot in neuravnovešenosti oting,
necimrnosti in besa.
Vse je bilo nepravicno in brez vrednosti.
Aaron je vedel, da jih je on zavedel v to sramoto.
Abiram! Korah! Zvežite žrtev z vrvjo
za rogove zlatega teleta!
Božja svetloba... žari iz tebe, Mojzes.
Ne kleci pred menoj, Joshua.
Tele kamnite plošce...
So pismo Božje.
Deset Božjih zapovedi.
Iz tabora se sliši vojni trušc.
Toda to ni bil hrup vojskovanja.
temvec, prepevanja in veseljacenja.
Joj tebi, o Izrael.
Naredili ste velik greh, pred ocmi vašega Gospoda!
Niste vredni, da sprejmete, njegovih Deset zapovedi.
Mi smo se odlocili drugace, Mojzes es!
Prevec si prisvajaš!
Nocemo živeti po tvojih zapovedih. Mi smo svobodni!
Ni svobode brez zakonov.
Cigavih zakonov? Tvojih?
Izklesal si te plošce, da nam boš vladal?
Kdor je na strani Gospodovi... naj stopi k meni!
Jaz sem!
- Ti si nam prinesel prekletstvo. - Narod me je prisilil.
Ni vam pokazal med in mleko! Jaz sem vam dal zlatega Boga!
Pojdite z mano! Sledite mi!
Bogokletniki in maliki!
Zaradi tega boste pili grenke vode!
Bog je danes pred vas postavil
svoje zakone življenja in dobrin
smrti in zla.
Kdor ne sprejme teh zakonov...
bo pod njimi umrl!
In Božji gnev se je obrnil proti Izraelu.
Da jih preizkusi, če bodo spoštovali njegove zapovedi,
Naredil je, da so 40 let tavali po puščavi,
vse dokler generacija, ki je storila zlo pred božjim očmi
ni izginila.
Toda Mojzesovo oko se ni zameglilo, niti ni upadla njegova telesna moč.
In povzpel se je z nižin Moaba na planine,
in Gospod mu je pokazal vso ozemlje
onkraj reke Jordan.
Bog se jezi nad menoj
ker ga nisem poslušal.
In mi je rekel: "Poglej to zemljo s svojimi očmi,
" ker ti ne boš prešel to reko Jordan."
Tedaj ostanem tudi jaz.
Gospod me kliče, Sephora. Grem sam.
Glej, Mojzes.
Narod je prišel do reke Jordan.
V skrinji nosijo zakone, katere si jim ti dal.
Učil si jih,da ne morejo živeti, samo od kruha.
Ti si bakla Božja, ki osvetljuje pot v svobodo.
Ljubim te.
Joshua...
Joshua, Zadolžujem te in ti dajem moč,
ker boš ti prečkal Jordan in vodil narod
Jaz in moja hiša, mi... bomo služili Gospodu.
Mered, daj mi knjige.
Eleazar...daj teh pet knjig v skrinjo zaveze,
poleg kamnov... Deset Božjih zapovedi,
katere nam je Bog vrnil.
Pojdite. Raznesite glas svobode po celotnem ozemlju,
med vse ljudi.